LXIV 



Rullcstecnssamdauningcn , omendskjöudt Jen ogsaa kan forklares paa anden 

 Maadc, forenet med Ravets Forekomst i Gispen red SegeLerg, anscer For- 

 fatteren vigtig for at understotte sin med Plensyn til Lüneburg allerede 

 yttrede Mening , som endnu finder en ny Bekræftelse ved çlc inange Salt- 

 kilder, der, lüg den Oldesloer, overalt fremvælde af det baltiske Rulle- 

 steensterrain. 



Paa Bornliövdcr Plede , ikke langt fra Landsbyen Bornliövd, opda- 

 gede Forfatteren et Muslinglag, som for storste Delen bestaaer af Dyrlev- 

 ninger, livis Analoger endnu leve i vore Have. Turbo rudis , Buccinum 

 iindatum cre de hyppigste; der forekommer en Ostrea forsk j eilig fra vores. 

 Stedet Iivor de findes er sikkert 159 Fod over Havets nærværende Vand- 

 sjieil, og det Hele hentj^der paa en Revolution i en forlioldsviis meget sil- 

 digere Tid. 



Öen Sylt ved Slesvigs Vestkyst, er af de faa Levninger af ù^qw Deel 

 af Fastlandet, som i de sidste 2QP0 Aar liar været underkastet saa frygte- 

 lige Odelæggelser. Den skylder ligesom Helgoland ikkun sin Vedligeliol- 

 delse til den fastere Kjerne , som den indeholder , frem for Naboeegnene. 

 De Dannelser som Forfatteren især liar undersogt , findes paa begge Sider 

 af Bj-en Keitum og bestaae i Sandsteen, Quarz - Conglomérat, Kaolin - Sand, 

 Piiospliorsuurt Jern, Alunjord, graat Leer med Bruunkul og Mergelkalk. 

 Det er især i Morsum KlifF, sydlig fra*Keitum, hvor disse ])annelser fin- 

 des udviklede. Alle Lag stryge paralelle og ere tydeligen scliiclitede, de 

 vestligste falde med en ^'inkel af 80° imod Ö. , men længere lien imod Ö. 

 aftager Faldvinkelen , og er i de ostligste ikkun 15 til 20°. Strygnings- 

 linien er uforandret NNY. og SSO. Sandstenen og Quarzconglomeratet hare 

 l^bospliorsuurt Jern til Bindemiddel , hvilket ogsaa hyppigen er adskildt.; 

 Kaolinsandet bestaaer af Quarz og Porcelainjord. Mergelkalken danner 

 tj-nde underordnede Lag i det graa Leer^ ligesom Septai'ia i Londonclay. 

 Alle enkelte Leed afvexle,', men forholdsviis er Kaoliiisandct det ældre 

 Lced i Gruppen, og Leerlagene de yngere. 



Forsteninger fore ikkun Sandsteen og Conglomérat, graat Leer og 

 Kalksteen; aldeles forsteningsfrie ere Kaolin -Sand og Alunjord. Forste- 

 ningerne ere tildeels foi'skjellige efter Lagenes chemiske Beskaiienhed. — 

 Det graa Leer forer de samme Forsteninger som det bituminöse Leer fra 

 Liinebuag, det forer enkelte Stykker Bruunkul tildeels med Pliolader i, og 



