LXYII 



10000 cUer flere Pund svinge frem og tilbage i et Taarn , saa vil man let 

 indsec, at dette derved niaa udsættes for voldsoinuie Rystelser. Man har 

 derfor ogsaa i Jang Tid været betienkl paa at bringe Klokkerne til at give 

 den behürige Lyd, uden at lade dem svinge. I Rusland, hvor man har gjort 

 sig Umage for at have store Klokker, noies man med al ringe Klokkens 

 , Knebel, hvilket dog synes at give en meget ufuldkommen Klang. 1 Mid- 

 ten af forrige Aarhundrede bekjendtgjordes i Tydskland adskillige Maader 

 at ringe Klokker, uden at lade disse selv gjörc Sving. Disse Maader be- 

 stode alle i, at slaae Klokken med en Hammer eller Knebel, der sættes i Be- 

 va?gelse ved en Maskine, saaledes at Slagenes flurtighcd ganske beroede 

 jiaa den Ringende. Ved alle disse Fremgangsmaader skeer det ordentligviis, 

 at Slagene ikke folge regelret paa hinanden , og at Knebelen eller Ham- 

 meren, ved hvert Slag, bliA'er en kort, for vore Sandser rigtignok umær- 

 kelig Tid i Bcröjing med Klokken, og dæm^^er derved det meste af Lyden. 

 En ])ccl af disse Feil havde en opfindelsesriig dansk Smed Svendsen und- 

 gaaet, ved et af ham udtænkt Maskinerie ; men ogsaa denne Maskine var 

 sammensat , og dens Virkning beroede ikke paa det frie Svings Love. I 

 Anledning af den n3'e 8000 Pund vægtige Klokke, der skal ophænges i 

 Frue Kiike, har Prof. Örsied gjort tt Forsög til at hæve disse Vanske- 

 ligheder. Det kom nemlig ganske an paa at give den Hammer, der skal 

 "bringe Klokken til at l^'de , et frit S^ing, det vil sige et Sving, der for- 

 iicmmcligcn beroede j'^a den Kraft, hvormed et ophængt Legem svinges, 

 jiaar man giver det et Anstod; det maatte da iövrigt være ligemeget, om 

 Klokken lob mod Hammeren, eller Hammeren mod Klokken. 



Han opnaaede dette ved at ophænge en Ramme, hvis överste Deel 

 kunde dreie sig om en Axel , uden om Klokken , og i den underste Deel 

 af denne Ramme at anbringe en opstigende Hammer, som ved hvert Sving 

 af Rammen giver Klokken et Slag. Den Klang, som en Klokke paa denne 

 Maade giver , kan ikke skjelnes fra den en Klokke giver ved sædvanlig 

 Ringning ; og man kan, ved Anvendelsen af den nye Maade, nöics m^^iX een 

 Mand, hvor man for ofte maatte bruge 12 eller flere. Man kan give Ring- 

 ningen al den Langsomhed man vil, ved at give de lodrette Dele af Ram- 

 Bicn den behörige Længde. Det vil heller ikke være vanskeligt at anbringe 

 saadanne Forandringer ved Rammen, at man kunde faae langsonnnere eller 

 Lurtigere Rijigning, efter Omstændighederne. 



(9 ^) 



