LXX 



bcliüvcr clog at ordnes og lierskes ved Rctsdrivten. I Folge den sidst- 

 nævnte Drivt tilcgnex' Mennesket sig og forsvarer en Eicndom, eller en vis 

 Kreds for sin Virken, Brugoi og Nyden; men Iletsdri^tcn kan udarte til 

 Vrede og Hevjigierriglied, ligesom Frihedsdrivtcn endog til Odclæggelsesdrivt. 



Den Lyst, som de sandselige Drivter forskaffe, kalde vi beliagelig, 

 og den, som de aandelige Drivter kunne skienke, kunde vi kalde tilfreds- 

 stillende. Men der er dog Det i Menneskets Væsen, som ikke tilfredsstilles 

 selv ved disse hoiere Nydelser , tlii Selskabscb-it-'ter ere ogsaa hans Væsen 

 indplantede. Meddelelsesdri\-ten og Ærcsdrivteu drage os til Menneskene i 

 Almindcliglicd, men Kierliglicdsdrivterne til bestemte Personer. Kierlig- 

 liedcn er mangfoldig, og dens forskjellige Diüvter tilfredsstilles ikke med den 

 samme Nydelse; men de Nydelser, Kierligliedsdrivterne skienke, kalde vi 

 salige. Dog er der endnu i al Kierligbed til Mennesker, endog åen lykke- 

 ligste, et Savn, tbi der er en Drivt nedlagt i Sjelen, som intet Endeligt kan 

 tilfredsstille, bvori Sielen liiger tilbage mod sit Opbav, en Drivt mod Gud. 

 Da nu enliver Drivt furudsætter sin Gjenstand, saa bærer Mennesket i 

 denne Drivt selv Forvisningen om, at Gud er; og ved denne Bemærkiiiiig 

 troede Forfatteren, at det bekiendtc Beviis for Guds Tilværelse af Folke- 

 slagenes Overeensstemmclse paa den stringenteste Maade kunde fremtilles. 



Men ogsaa enhver anden hoiere Drivt i Mennesket finder ikke sia 

 fulde Tilfredsstillelse paa Jorden , og alle disse Drivter samle sig derfor i 

 een Længsel efter en fuldkommen indvortes og udvortes Tilstand, som med 

 det christelige Udtryk kaldes Guds Rige. Ogsaa her maa Det forudsættes 

 som virkeligt, hvad den Mennesket oprindeligen indplantede Længsel soger, 

 som er Drivefiercn til al Menneskeslægtens hoiere Stræben. 



HistorisJc Classe. 

 Hans Iloiærværdighed Biskop Munter, Storkors af Dannebrogen, har 

 forelæst Selskabet en Afhandling, der fremstillede Christinden i det hedenske 

 Huus, en Skildring fra den forste Christne Kirkes Tider. Denne Afhand- 

 ling berorer alle de forskiellige Forhold , som herved forekom ; men Sagens 

 Natur tillader intet Udtog. 



