a52 



Klofle. Disse Dyr frembyde i deres Bygning og Livsyttringer 

 flere mærkværdige, men liidindlil ci tilfulde kjendte Egenheder. 



Disse vore ufuldsfændigc Kundskaber, isærdeleshed om de 

 sidst anförte Dyr, burde gjöre os yderst forsigtige ved Anven- 

 delsen af de gjorte Iagttagelser paa Physiologien, og flere af 

 disse maatle, inden de optoges i Videnskabernes Annaler, un- 

 derkastes en stræng Prove. 



Derfor være det mig tilladt for denne Gang at henvende 

 det oplyste Selskabs Opmærksomhed paa de Iagttagelser og Me- 

 ninger, som man har om disse Dyrs Fremavling, der fra fleere 

 Synspunkter betragtet unægteligen fortjener nærmere at under- 

 söges, og som i den senere Tid ogsaa har sysselsat flere Phy- 

 siologer. 



Gjennemgaae vi de forskiellige Iagttagelser, som man derom 

 har gjort, vil man snart bemærke, at den forste Gjenstand, det 

 Punkt, hvorfra disse Undersögelser burde udgaae, de organiske 

 Betingelser for Fremavlingen, Kjonsdelene nemlig, hverken til- 

 fulde ere kiendte eller undersögte, og at saare forskjellige Me- 

 ninger herske om Sammes Beskafienhed. 



At man ei længere hylder den af Aristoteles og hans 

 Disciple fremsatte Mening, at disse Dyr opstaae ved en For- 

 raadnelse af Mudderet eller Dyndet i Vandet, behöver vel in- 

 gen Undskyldning. Man kan med tilbörlig Grund antage, at 

 disse Dyr fremkomme ved Æg. Men paa hvilket Sted i Le- 

 gemet disse Æg dannes, hvorlunde de befrugtes, ad hvilke Veie 

 de fores ud af Legemet og hvorledes de udvikles — Alt dette 

 er endnu ei tilstrækkeligen oplyst. 



