325 



veJ egen Granskning sagte at oplyse sig om Dyrenes indre Sam- 

 mensætning (or^anisatio), indsaae man snart, at ogsaa hos de 

 övrige Hvirveldyr disse Organer ei fattes *). 



Om derimod Dyrene, som ei indbefattes i denne store 

 Afdeling (Enbranchement, Groupe,, som de Franske kalde det) 

 ere forsynede dermed; om Bloddyrene have Nyrer; om de 

 mueligen forekomme der under en anden Beskafienhed (Modifi- 

 cation) og hvorved denne betinges, derom have vi hidindtil in- 

 genlunde faaet Oplysning. 



Vel have nogle Physiologer villet paastaae, at Nyrerne 

 maatte findes ogsaa hos de övrige Dyr. Dog er denne Paastand 

 ei tilstrækkeligen understottet af de fornodne Ündersögelser og 

 deraf beviiste Kjendsgjerninger; ei heller ere de enige i det 

 Princip, der skulde lede dem ved at opsöge Nyrerne. Thi 

 Nogle troe, at Nyrerne ere analoge med Lungerne, Andre, 

 at disse Organer ere af en modsat Beskaffenhed. 



Fremdeles paastaae Nogle, at Nyrerne ere for Avlingsor- 

 ganerne, hvad Levren er for Fordöielsesapparatet, Andre holde 

 Nyrerne for at være Gjenlagelsen af Respiralionsor/Tanerne for 

 Kiönsdelene. 



Derimod finde vi, at store Anatomer og Physiolooer deels 

 med Bestemthed have nægtet disse Organers Tilværelse hos Blod- 

 dyrene, deels tvivlet om, at de findes saa langt nede i Dyr- 

 rækken, Haller siger; Insekter, Orme og Bloddyr have ingen 



*) Keiser Frederik IL vidste allerede , at Fugle have Nyrer. Mcu 

 Hart-'ey har forst undersögt og Leviist det, S, Exercitatioues de ge- 

 iierationc animaliiim i Oi^p. Liigd. Bat. 1737- 4. P. II. p. 2S-41. 



