

V anskeligliederne ved at tilveiebringe et noiagtigt Maal for Ti- 

 den ved mekaniske Hjelpemidler, have været saa mangfoldige 

 og saa store, at man maae studse over at disse nu ere ryddede 

 af Veien til den Grad, at Anomalierne i de astronomiske Pen- 

 duluhres og Længdeuhrenes Gang ofte ere saa ubetydelige, at 

 de kun udgjore Brok af Secunder i 2 4 Timer. Ikke sjelden see 

 vi Chronomètre af den Fuldkommenhed, at det ene Dogns 

 Gang ikke afviger fra det foregaaende eller efterfölgende Dögns, 

 mere end î% eller /^ Secund, og undertiden aldeles Intet. Be- 

 tænke vi, at i et Döga tælles 86400 Secunder, saa bliver en 

 Afvigelse af ^ Secund en Misviisning af ikkun ^jâ\ôô ^f ^^^ 

 Tid, som er bleven maalt i delte Tidsrum, Intet Maal for Ti- 

 den er imidlertid fuldkommen skarpt, undtagen det som vi 

 have ved Himmellegemernes apparente Omdreining om vor 

 Klode, eller hvilket er det samme, ved Jordens Rotation om 

 sin Axe. Ved enhver Maskine finder Gnidning Sted under Be- 

 vægelsen j Bevægelsen er Maalet for Tiden, og da denne Be- 

 vægelse er uafbrudt under Tidmaalingen, saa er Frictionen og- 

 saa bestandig virkende, men da den ikke er jevn bliver den alt- 

 saa en vedvarende Aarsag til Uregelmæssighed. Ikkedesmindre 

 nd. Sei. phjs. og mathem. Skr. III. Deel. D d d 



