XVIII 
citet, fom fkal ledes, begynder nemlig altid med at fremdrage 
den modfatte, og fraftôde den ligeartede Electricitet, der findes 
i Lederen. Tanker man fig nu en aldeles fuldkommen, fra al 
Modftand befriet Ledning, faa vil den Tiltrekning, det elec- 
trifke Legeme udöver paa Lederens modfatte Electricitet, og den 
Frafisdning, den udöver paa den ligeartede, tilveiebringe en 
Forftyrring og Gienoprettelfe af Ligevegten, der udeu Afbryd- 
ning gjennemlöber hele Legemet. I famme Maal derimod fom 
der gives en Modftand, vil faavel den tiltrukne fom fraftödte 
Electricitet inden faa Oieblikke anfamles hver paa fit“Sted, dog 
i hinanden meget nærliggende Punkter. Naar Anfamlingen har | 
naaet en vis Styrke, ville de modfatte Kræfter forene fig ved 
et Overflag, fom Gniften. Taenker mau fig nu, at denne Virk- 
ning giennemlöber hele Lederen, og at Modfætningspunkternes 
Afitand er overordentlig ringe, faa har man Foreftillingen om 
Lyfets Frembringelfe og Udbredelfe. Den ftörfte Hurtighed i 
de modfaite Kræfters Forening giver de ufyulige Straaler, jder 
i det prismatifke Farvebillede vife fig ved Siden af det violette 
Lys. Nest efter disfe Straaler have de violette den ftôrfte For- 
eningshurtighed; og faaledes videre, efter Farvernes Orden, 
indtil de röde, der have den mindfte Hurtighed. En endnu 
ringere Foreningshaftighed giver Varmeftraaler. Varmens og 
Lyfets gienfidige Overgang i hinanden, tillige med alle deres 
ledfagende Omftændigheder, erholde efter denne Foreftillings- 
maade en let Forklaring. 
Efter den her fremfatte Theorie kan man nogenlunde be- 
tragte en Lysftraale fom en Række af umaaleligt fmaa electrifke 
Gnifter, fom man kunde kalde Lyfets Grunddele. Linien mel- 
lem de to meeft modfatte Punkter i en faadan Grunddeel, kunde 
kaldes dens Axel. Beliggenheden af denne mod en tilbageka- 
flende eller brydende” Flade, vil naturligviis have Indflydelfe 
paa Lysftraalens videre Gang. Denne Theorie fynes da bedre 
end nogen anden at pasfe til den Polariteti Lysftraalerne, man 
i vore Tider har opdaget. Mangloldigheden af de Gienftande, 
hvorpaa en Theorie over Lyfet maa anvendes, er for flor. til 
at vi her kunne giennemgaae dem alle. Vi maae da indfkren- 
ke os -til at bemærke, at Forf. har forfågt af fin Theorie at 
give en Forklaring over de Lysudviklinger, der ikke ere led- 
