XXX 
de faakaldede Rocking~Stones, Pierres branlantes, fom findes 
i Frankrig, England og Spanien fortrinlig Opmerkfomhed. De 
ere Îlore Steenmafler, der ligge i en faadan Ligevægt paa een, 
undertiden ogfaa paa to Stene, at de letteligen kuune fettes i 
en {vingende Bevegelfe, uden at falde. Deres Beftemmelfe i 
Oldtiden er ubekjendt; men det lider vel neppe nogen 'Tvivl, at 
den har været religiös; og formodentligen vare de, om ikke 
Symboler af Guddommen, faa dog-Orakler, eller maafkee vare 
de begge Dele tillige. I vort Norden vidfte man kun med Vis- 
hed at der fandtes een, nemlig ved Stavanger Kongsgaard i 
Norge. Om der findes af dem i Sverrig er‘endnu ikke tilfulde 
afgjort, Men paa fin Vifitatsreife paa Bornholm. opdagede Bi- 
fkop Münter to faadanne Stené der paa Oen, og en tredie 
blev kort derpaa oglaa funden. De ere alle i Nærheden af 
hinanden, i den höiefte Egn i Landet, fom kaldes Almindingen; 
enhver af dem ligger paa tvende Stene; de have en Bevægelfe 
af 2, 3 til 4 Tommer, de tvende fra Nord til Syd, den tredie 
fra Nordoft tilSydveft, og deres Beliggenhed danner en meget {pids, 
næften ligebenet Triangel, hvis længfte Sider ere 566 og 567 
Alen, men hvis Grundlinie ikkun holder 25 Alen. Diffe Min- 
desmerker hidröre fra den fjernefte Oldtid, og ere uden Tyivl 
ældre end den Odinfke Religion, faa at de maafkee kunne reg- 
nes med blandt. Grundene til den Formodning, at i den ældite - 
Fortid Celtifke Stammer have nedfat fig i vore Lande. 
Profeflor P. E. Müller forelagde: Selfkabet Refultatet 
af fine vidtloftige “Underfogelfer om Forholdet mellem den 
wldfte tydike og nordifke Poefie, hvilke fnart ville blive bekiendt- 
giorle. ee | 
Profeffor J Moller forelæfte Selfkabet en Afhandling om 
den Billighed, Historieskriveren bor vise; denne Afhandling 
findes indført i dette Helte. 
Fra 31 May 1817 ul 31 May 1818. 
I dette Forfamlingsaar optog Sefkabet til udenlandfke Med- 
lommer: 
Hr. Geheimeraad og Ridder /Viebeking, i München. 
