XXXIV 
fordum har vaeret almindelig. antaget fom päalidelig og rigtig; 
men at alle Naturkyndige nu betragte den fom een af Oldtidens 
Drömme. Han viifte derneft, at Leren om Misdannelfer af 
phantastisk Oprindelfe, eller om Fofterets fra de almindelige 
Love afvigende Udvikling, efter Moderens Foreftillinger, er 
ligefaa grundlös, fom hine ældre Meninger, og at derfor ogfaa 
den nu har tabt de flefte af fine öpiye Tilhængere. Han felv 
betragter Hypothefen om Muligheden af, at ‘en Frugtfommelig, 
ved at forfkrækkes, ved at forfee fig paa en eller anden Gien- 
ftand, eller være lyften derefter, fkal phantaftifk kunne foran- 
ledige fit Fofters Misdannelfe, for ligefaa falfk og ligefaa farlig 
for den mennefkelige Slægt, fom den, blandt den mindre op- 
lyfte Deel af Folket, er almindelig kjendt og hyldet. Han op- 
muntrer til at ivre mod denne Hypothes, og til med Meckel, 
Laurence og flere at ftudere og udvikle de Naturlove, fom un- 
der forfkiellige Betingelfer beftemme Fofterets og famtlige de 
organiike Legemers forfkjellige Form. 
Profeflor og Ridder Orsted forelagde Selfkabet to Af- 
handlinger, af hvilke den ene var Begyndelfen til en Under- 
fögelfe over Maaden hvorpaa en Lærebog i Naturleren burde 
affattes; den anden indeholdt en Underfôgelfe over Vandets 
Sammentrykkelighed. 
Endfkjönt der i Lærebügerne, felv i dem fra denne Tids- 
alder, ikke findes faa Uligheder i’ Meningerne om Tingenes 
Aarfager, faa fynes dog Uligheden i i Behandlingsmaaden at være 
langt flôrre. Ikke engang i Henfeende til Onikmeet af Viden- 
fkaben, har man kundet forene fig. Medens Nogle derfra vilde 
udelukke, faa vel det, der lader fig afhandle i den anvendte 
Mathematik, fom det dex horer til Chemie gaves der Andre, 
fom ikke blot optoge alt dette i Phyfiken, men endog föiede 
Læren om Jordklodens Tilftand og en Udfigt over Verdensklo- 
dernes Bevægelfeslove til. I Henfeende il Indeelningen og 
Materiernes Orden var man ikke mindre uenig; men ifær fyn- 
tes der at herfke flor T'vivl over Maaden hvorpaa de Natur- 
love der kunne modtage et mathematifk Udtryk fkulle fremfæt- 
tes og beviifes i Phyfken. Alle diffe Gjenftande fremkalde en 
Mengde af Spörgsmaal, fom Forf. vil foge at befvare ien 
Fölge af Afhandlinger. Denne forfte har til Oiemed at viife 
