XXXV 
hyad der bor forflaaes ved Phyfik. Forf. föger her udförligt at 
retfærdiggiôre den af ham allerede i andre Skrifter fremfatte 
Bcftemmelfe, i Folge hvilken Phyfiken er Videnfkaben om Na- 
turens almindelige Love, og derfor erholder Navnet alminde- 
lig Naturlere. Men ved dette Nayn indfkranker han ikke Vi- 
denfkaben til det fnævre Omfang, fom adfkillige tydfke For- 
fattere have afgrændfét ved famme Navn, men opiager ogfaa 
deri Læren om Electriciteten, Magnetismen, Lyfet, Varmen 
og de chemilke Forbindelfer, faafom difle alle umiddelbart 
folge af almindelige Naturkræfter. Selv de forfkiællige Stoffers 
Egenfkaber vil han, fra dette mere omfattende Synspunkt, have 
betragtet fom eiendommelige Yttringer af de almindelige Natur- 
kræfter, der i ethvert af dem vife fig paa ét færegent Trin af 
Udvikling og Styrke. Da Forf. allerede tidligere har fögt at 
viife at de electrifke Kræfter ere de famme fom de chemifke, 
kun i en friere Tilftand, og da han tillige har fremfat den 
Lære at Magnetismus, Lys og Varme ere Virkninger af famme 
Kræfter, faa folger deraf, at alt det i Phyfiken, der ei er 
Bevegelseslere, tilfammen danner een‘ fammenhængende 
Kraftlere eller Chemie i Ordets meeft udftrakte Betydning. 
Den törfte af diffe, den almindelige Naturleres Dele, omfatter 
da de udvortes Forandringer, den ånden de indvortes. At 
der til diffe to Hovedftykker ikke kan föies noget tredie und- 
tagen Læren om Kræfternes og Bevægelfens Forening, f. Ex. 
i Lyfet og i Straalevarmen, er aabenbart. Men om denne 
Lære {kal udfkilles fra det Ovrige, fom et felvflændigt Hoved- 
ftykke, eller indfluttes i Kraftleren, lader fig maafkee ikke 
ganfke afgjöre förend Naturleren har naaet et langt höiere 
Fuldkommenhedstrin. AE 
Forf. agter, faa fnart fkee kan, at levere Fortfæitelfen 
af diffe Underfögelfer. Han har dermed til Henfigt, at indlede 
en Underfögelfe over denne Gjenftand blandt Phyfikerne, og 
troer at det vilde vere til betydeligt Gavn for Videnfkaben, 
om man kunde forene fig over den Form og Sammenfetning en 
Lærebog i Videnfkaben burde have. Samtlige Lærde i Faget 
vilde da arbeide i Fællesfkab paa dens Forfuldkomning, og 
faaledes vilde med Tiden et Værk udvikle fig, hvori man faae 
et fuldftehdigt Billede af Videnfkaben i den givne Tidsalder 
(5 *) 
