LXI 
x 
15de Bidrag: Nogle lidet bekjendte Söftjerner, nærmere be- 
ftemte. Her meddeles Befkrivelfe og Afbildning over 3, Arter, 
fom Muller vel har kjendt, men ikke afbildet. Navnene paa 
de befkreyne Arter ere Asterias sangvinolenta, A. pertusa, 
A. perforata, 16de Bidrag giver nærmere Oplysning om nogle 
Linneifke Conchyliearter, fom de fenere Skribenter ci have 
turdet vedkjende fig. Den förfte Turbo annulatus har Linnée 
i fit Systema nature anfort, fom det fynes efter Gualiieri, 
men med et Mærke fom tilkjendegav, at han ei felv havde 
feet den. Forf. gjenkjender nu denne Art i en liden Skruefnegl 
fra Italien i en herverende Samling. Ved en Sammenligning 
mellem Guallieris Text og Afbildning berigtiger Forf. Linnées 
Befkrivelfe. Den anden Zerebra minuta. Forf. vifer at denne 
lille nordifke Boerfnegl maa udgjöre en egen Art. Den tredie 
Art er Turbo ungulinus, hvis Befkrivelfe Forf. ligeledes be- 
rigtiger. Den 4de og dte Art er Voluta miliaria og Foluta 
monilis. De "Tvivl, fom kunde finde Sted angaaende diffe to 
Arter, oplyfer Forf. blandt andet ved en Sammenligning mel- 
lem Exemplarer, han befidder af begge. Han fammenligner 
oglaa Yoluta miliaria med Gmelins Yoluta exilis,- og vifer, 
at denne er meget lidet forfkjellig fra hiin, uden i Störrelfe 
og Farve. | 
Profeflor og Ridder Hornemann forelagde Selfkabet för- 
fte Afdeling af fine Bemærkninger over Forfkjelligheden af Ve- 
getationen i de danfke Provindfer, hvilke ere indförte i diffe 
Skrifter. 
Profeflor og Ridder Örsted forelæste Selfkabet en Afhand- 
ling om Haarrörene. Dens Henfigt var blot at fremftille Haar- 
rörsvirkningens Theorie i fin lettefte og for Naturlæren meeft 
paflende Form. Efter at Newton allerede havde lagt den rette 
Grund til denne Theorie, ved at bygge den paa en Tiltræk- 
ning, der ikkun virker i uendeligt {maa Afftande, havde de 
Nefte Phyfikere, fom fenere bearbeidede denne Gjenftand, af- 
veget fra det Rette, ved at tillægge den her foregaaende Til- 
trækning .en Virkning i en mærkelig Afftand. Denne Feil uag- 
tet, gjorde dog Theorien Rede for de ffefte Haarrörsvirkninger. 
De la Place indfatte endeligen igjen den Newtonike Grundlære 
i dens Reitigheder, og gay Haarrörenes Theorie en Fuldendt- 
