LXXIV 
Conjunction maatte have fundet Sted i det julianfke Aar 59, 
eller Roms Aar 747. Men han vifte at denne Conjunction 
havde taget fin Begyndelfe henved den 22 Juli i Fifkene, hvor- 
paa i det fölgende Aars Februar og Marts Planeten Mars kom 
til i famme Fifkenes Tegn, og fiden, efter Mars, Solen, Ve- 
nus og Mercurins kom til i Vederens Tegn, i Lobet af Marts, 
April og Mai. Da han nu troede at den nye Stierne var den 
famme, fom de Vife havde feet, faa fatte han i Fölge difle 
Betragtninger Chrifti Födfel i Aaret 748 efter Roms Opbyggelfe. 
Men uagtet diffe den flore Mands Beregninger ret vel ftemme 
overeens med Tiden hvorpaa Chriftus maae være födt, faa 
kunde man dog uden Tvivl endnu fordre, at der med hiftorifke 
Vidnesbyrd godtgiordes, at Jödernes faa længe nærede Haab 
paa Meffias, i hiin Tid var forbundet med Forventningen om 
en Stiernes Tilfynekomft; hvilket endog de Vifes egne Ord 
hos Mattheus: ”vi have feet hans Stjerne” fynes at antyde. 
Aildgamle jödifke Böger tale ogfaa om en Stjerne, der fkulde 
komme til Syne ved Mefliæ Ankomft; men da de herom ikkun 
tale i almindelige Udtryk, og intet beftemmer om ‘Talen naar 
den fkal vife fig, röre diffe endnu ikke Hovedfagen. 
Derimod har Forf. fundet i Abarbanels Commentar over 
Daniel, at Saturns og Jupiters flore Conjunction i Fifkenes 
Tegn af Jéderne anfaaes for meget betydningsfuldt, og at den 
havde funden Sted i Verdensaaret 2565, eller 5 Aar for Mo- 
ses’s Födfel, og havde været Forbudet paa Ifraels Borns Ud- 
frielfe af det ægyptifke Fangenfkab. Men da den nefte lig- 
nende Conjunction, fom paa hans Tid ventedes, fkulde vorde 
hiin ganfke liig, faa holdt han for at den fikkert lovede Jö- 
derne deres Messias’s Ankomft. 
At den jödifke Leerde forbigik de tre Conjunctioner, fom 
ware forefaldne fra Mofes’s Tid til hans, begriber man let, da 
efter hans Lere Frelferen endnn ei fkulde vere kommen. Li- 
gefaa lidet bör vor Overbeviisning om de aftrologifke Menin- 
gers Falfkhed holde os fra at underkafte de egentlige Kjends- 
gierninger, fom oplyfe denne Sag, en nölaglig Underfögelfe. 
Uagtet de mange fammenftödende Bekræftelfer for hans Mening, 
anfeer Forf. dog ikke Underfögelfen for endnu at vere fluttet; 
men opfordrer deels Aftronomerne til en fkarp Beregning af 
