LXXXU 
Grad ikke undgaae Jagttagerens Opmerkfomhed, og felv sds er 
ikke vanfkelig at opdage. I Gvrigt behöver det vel neppe at 
figes, at den Varme, hvorved man begynder at experimentere, 
maa beftemmes ved Thermometeret. Saa fnart man ved Stem- 
pelet har udövet det tilfigtede Tryk paa Vandet, og optegnet 
hvor meget Qvikfölvet er fleget ned i det fnævre Rör, og 
Vandet er fleget op i det, fom er fyldt med Luft, ophæver 
man ftrax igjen Trykket. Man vil da finde at Vandet n.eften 
altid driver Qvikfölvet lidet hôiere op i det fnævre Ror end 
det ftrax för Experimentet ftod. Naar man udlörer Experi- 
mentet med Hurtighed, og ikke flere Tilfkuere nærme fig det, 
udgjör Forfkjellen mellem förfte og anden. Stilling fom ofteft 
ikkun # Linie, dog ikke ganfke fieldent 4 Linie. I törfte 'Til- 
fælde har Varmeforandringen været mindre end 3%, i fidfte 
mindre end zåa Grad. Ved en langfommere Fremferd gaaer 
vel Forfkjellen til 3 ja til en heel Linie. I ethvert Tilfælde 
bör man tage Middeltallet af de to Stillinger. Ved en lang 
Række af Forfög, hvoraf de nöiagtigfte ere anftillede ved 15 
til 16°, har Virkningen af et Tryk faa ftort fom Atmosphæ- 
rens givet en Sammentrykning af 453 Milliondele af det fam- 
mentrykte Vands Omfang. Forfkjellige Tryk, fra + indtil 5 
Atmospheres Tryk bleve anvendte, hvilke flemmede overeens 
i at vile, at Sammentrykningerne forholdte sig som de sam- 
mentrykkende Krefter, hvilket Forf. ogfaa hayde udledet af 
fine tidligere Forfog, hvori dog det indfluttende Metals Udvi- 
delfe oglaa havde medvirket, og fölgeligen ligeledes maa have 
forholdt fig, fom de fammentrykkende Kræfter. 
At ingen Varme udviklede fig ved Sammentrykningen, 
fynes at kunne fluttes deraf, at Vandets og Qvikfölvets Grændfe 
_mæften kommer til det famme Punkt igjen elier Sammentryk- 
ningens Ophör. Den bemærkede höift ubetydelige Forandring 
i Varmen maa anfees fom en nödvendig Fölge at den Beröring 
der er uadfkillelig fra Experimentet, og Nærheden af Experi- 
mentator under lagttagelfen. Selv efter et TI ryk af 5 Atmos- 
pherer var Varmeforandringen ikke zåa Grad; og ordentligyiis 
hverken flörre eller mindre, end naar ikkun een Atmospheres 
Tryk var brugt. Da man imidlertid kunde tenke fig, at Ud- 
videlfen efter Trykkets Ophör kunde tilintetgjöre den ved 
