LXXXIV 
ningsrader, næften for ethvert Metal to eller flere Svovlings- 
grader af beftemte Sammenfetningsforhold; og dertil endnu et 
Kulftoffvovle, et Kulqvælfloffvovle, to Chlorinfvovler o. f. y. 
Det er imidlertid ikke Mængden af difle Forbindelfer, men den 
Kjæde af Forbindelfesordner, de fremftille, der udgjör det 
Mærkværdige heri. Naar vi f. Ex. kjende fire Iltefyrer, to 
Brintefyrer, to Chlorinfyrer af Svovlet, og desuden fee at ad- 
fkillige af dets Metalforbindelfer indgaae Forening med Iter, 
{om om de vare Syrer, fkulde vi da ikke haabe engang ved 
denne ftore Exempelfamling af Syrer, at ledes til en dybere 
Indfigt i Syrernes egen Natur? Profeffor Zeise har ved en Sellka- 
bet tilflillet Afhandling, over Svovelkulftoffets Forbindelfer med 
/Eskene (Alkalierne), paa en lærerig Maade fortfat disse Opda- 
gelfer. Den Vei han har fulgt for at komme til fine Opdagelfer, 
vil man fee af en udförlig Afhandling i den naturyidenfkabelige AE 
deeling af diffe Skrifter. Faye 
Doctor Medicine Gartner forelagde Selfkabet en anato- 
milk Befkrivelfe over et ved nogle Dyrarters Uterus underfögt 
glandulöft Organ, fom er indfört i difle Skrifter. 
Hs. Höiservaerdighed Bifkop Münter, Storkors af Danne- 
brogen forelafte en Afhandling om nogle Sardifke Idoler, af 
hvilke Hr. Jac. Keyser, Profeffor ved. Univerfitetet i Chriftia- 
nia, hayde medbragt ham Afbildninger i brændt Leer. 
Denne Athandling er allerede trykt under fölgende Titel: 
Sendfchreiben an den Herrn Geheimen Hofrath und Profeflor 
D. Friedrich Creuzer über einige Sardifche Idole (Kopenhagen 
ı822) med tvende Kobbertavler fom foreftille Idolerne. 
Conferensraad jog Ridder Schlegel forelagde Selfkabet Be+ 
gyndelfen af en Underfögelfe, hvis Formaal er, at godtgjöre, at 
de flefte Retsnormer hes de gamle Danfke have deres Udfpring af 
Folkevillien, og ikke, fom adfkillige Skribenter baade her og 
udenlands haye meent, lade fig udlede af de regjerende Fyrfters 
vilkaarlige Bud. Man maa, bemerker Forfatteren, ikkun lidet 
kjende Oldtidens Tænkemaade, naar man vil paaflaae at Retsfæd- 
vanerne ikke hos dem fik forbindende Kraft, derfom ikke en 
formelig Loy ftadfeeftede dem. De ved Folkeyillien efterhaanden 
indförte Reisnormer have det Fortrin fremfor de ovenfra givne, 
at: de nodyendigviis fammenftemme med Folkets cicadommelige 
