9I 
— 
fuldkomnefte parabolifke Figur, faa fkulde det parabolifke Fi- 
gurrum udfende de refle@erende Lysftraaler aldeles paralclle med 
Parabolens ‘Axe, men der er dog ftedfe endeel noget diverge- 
vende Straaler, om ikke andre, faa dog fra Lampens Omkreds 
og Sidepunkter udenfor det flrikte Focus, og altfaa bliver der 
en lys Conus og fölgelig et tiltagende og aftagende Glimt. 
Jeg fagde nylig at Mr. Lenoir havde forbedret Lamperne 
til Reverbererne, blot ved at give dem en mindre Diameter, 
men han angiver ingen Forbedring eller Forandring ved de 
allerede ‚bekjendte parabolifke Huulfpeile. Midlertid har en 
Landsmand af ham Mr. Bordier Marcet, fom kalder fig In- 
genieur Lampiste , successeur. d’drgand forefllaaet en nye 
Indretning af parabolifke Reverberer, fom han kalder Rever- 
beres à doubles effets, horizontal Gjennemfnittegning af dette 
Slags: Reverberer vifer Fig. 3.; famme har tvende argandifke 
Lamper. Den inderfte Deel af Reverberet fra a til b. er et 
parabolifk Huulfpeil, i hvis Brændpunkt den inderfte Lampe 
x er anbragt, og noget udenfor denne er den anden Lampe y, 
fom er ftillet faaledes, at den flaaer i Brændpunktet af Seg- 
mentet af en anden Parabol fra a til c. og fra b til d, eller 
rettere, at det hele Reverbeer er fammenfat af 2 Paraboler af 
forfkjellige Parametere, faa at man kunde fige, at Kalotten 
eller Bunden af den yderite Parabol, den nemlig, fom kunde 
höre til Parabolen c. a. z. b. d., hyis Brændvide er z. y. var 
afikaaren, og en anden Kalot eller Bund a. +. b., hvis Brænd- 
vide er #. a., var indfat. Det er klart, at alle Lysftraalerne, 
fom falde fra x. i fidfineynte Deel af Parabolen gaae paralel 
ud med Axen, ‘og derfor danne et flerkt Lyfebundt, fom rig- 
M 2 
