få 
156 
Men det gik fom det faa ofte gaaer, og fom det altid 
gaaer, naar Partifkhed blander. fig i den for fig faa gavnlige 
Iver for Underføgelfen af videnfkabelige Gienftande — man blev 
eenfidig: Underfögelferne indfkrænkede fig, i de forfkicllige 
Lande, til den- Methode fom der var adopteret, og ligefom. 
man i Frankerig, 1 det mindfte til et nyere Tidspunct, faae 
ned paa den Linneiske heuriftifke Methode, fom et Product af 
mere empirifke Kundfkaber, der ikke ledte til nogen höiere 
Anfkuelfe af Videnfkaben; betragtede man i Norden Jussieus 
- fynoptifke Indeeling af Planterne, fom en Methode der ikke 
fvarte til fit Navn, hvilket og i Henfeende til nogle Afdeelin- 
ger var fandt, fom et Aggregat af naturlige Hobe, der mang- 
lede inbyrdes Sammenhæng og fom et Syflem, der kun var 
‘brugelig for den allerede med Botaniken Fortroelige. 
Dette er Grunden til at man förft i de nyere Tider har 
i Frankerig erholdt et Syftem over Galliens Planter efter den 
fexuelle Methode*), og at man her i Norden, indtil denne 
Dag, mangler en Fremftillelfe af vore V egetabilier i naturlige 
Ordener. 
Det fynes altfaa at man i-Frankerig, Moderlandet for 
den fynoptifke Methode, har med mere Billighed bedömt det 
fexuelle, end man i Norden, hvor Linné dannede den for- 
trinligfte heuriftifke Methode, har bedömt det naturlige Syftem; 
og dog er det vift, at i Henfeende til Formændene for diffe 
Methoder var Forholdet omyendt; thi medens den. franfke 
3) Nemlig: Loiseleur Desloncchamps Flora gallica, Par. 1806. 
“as, 
