174 
_ogfaa paa det for Oiet faa bchagelige vegetabilifke Teppe, og 
dog med alt, dette Skiönhed, for faavidt det Store, det Vilde, 
det Meegtige er det herfkende. Mellem diffe Contrafter udftræk- 
ker fig den mærkelige Hede, fom naaer fra Skagen til langt ind 
i Tyfkland, og fom Naturen neften udelukkende har indröm- 
met til Lyngen, den Plante, fom’ blandt alle dem fom holde 
fig i fluttet Tilfland, er den der har den meeft üdelæggendé 
Virkning paa de öyrige Vegetabilier. Kun hift og her, hvor 
Jordbunden er lavere og fugtigere, fremkommer, ligeledes 1 
fluttet Stand, Porfen (Myrica Gale) Erica. Tetralix og Empe- 
trum nigrum; men den enefte Plante fom paa nogle Steder 
pröver at giöre Lyngen Pladfen ftridig, er Meelbærrifet (4rbu- 
zus uva ursi), hvis öftligfte Grændfe i Jylland er Midten af denne - 
Lyngfirekning, og fom udbreder fig mere jo mere man nær- 
mer fig Veftkyften, men taber fig aldeles med de ôvrige Lyng- 
planter, -hvor Flyvefandet begynder. 
At Flyvefand fkulde, fom Hr. Profeflor Olufsen paa- 
flaaer, i fin Lærebog (p. 52. i den fidfte Udgave), være for- 
fkiellist fra andre Sandarter derved at det beftaaer af fmaae 
tynde Plader (hvilket, ifald det var faa, vilde vere höift 
mærkværdigt) har jeg ikke fundet bekræftet ved mangfoldige : 
Underfögelfer, fom jeg har giort paa Jyllands veftlige Kyfter | 
fra Fanöe til paa hiin Side Harboöre.. Der er, i Henfeendé | 
til Dannelfen aldeles ingen à orfkiel imellem Flyvefandet og det 
almindelige Sand. Da dette Sand har fin Kilde i Vefterhavet, 
hvorfra det daglig opikylles af de næflen aldrig rolige Bölger, 
faa var det interreflant at vide, men vanfkeligt at faae Kund- 
fkab om, hvorvidt denne Kilde ftrækker fig mod Veflen og hvor 
