264 
paa affuger man forfigtigt ftörfte Delen af den over Xanthogen- 
fyren ftaaende -klare Vædfke; tilfetter firax paany en for 
Mengde Vand, og affuger atter, og faaledes fremdeles indtil det 
frafugede Vand ei giver nogen kjendelig Uklarhed med en Ba- 
rytoplüsning. Kommer det an paa, faa vidt muligt, at faae 
Syren befriet fra Vand, faa lader dette fig gjöre, ved forlig- 
tigen at udtappe den ved Hjelp af Glashanen. 
Skal Syren opbevares noget under Vand, faa gjör man vel 
i at holde den i en Temperatur, fom i det mindfte kun er faa 
Grader over 0°. Svovelfyren maa ei være fortyndet med be- 
tydeligt mindre Vand, end ovenfor er angivet, og man bör ei 
opfætte længere end bemærket at tilgyde Vand. Xanthogenfyren 
uckiller fig ellers med en brunagtig Farve; der decomponeres 
maafkee endog noget Svovelfyre, naar den anvendes for concen- 
treret. Iftedet for Svovelfyre kan særdeles vel anvendes Saltsyre, 
men Eddikefyre fynes ei godt at kunne udfkille den ny Syre. 
Xanthogenfyren har en færegen flerk Lugt*); en fterk, 
forft fammenfnærpende, noget fur, derpaa noget bitter og 
brændende Smag. Lakmuspapir farves livligen rödt af denne : 
Syre, men en ftor Deel’af det råde gaaer meget snart over i 
gult og gul- hvidt. **). 
*) I denne fynes det undertiden fom om man mærkede noget fvovelfyrling- 
agtigt; men adfkillige af de Forfög fom befkrives i det fölgende lære 
vift paa det beftemtefte, at det ei kan tilfkrives Svovelfyrling. 
*®) Bringes Lakmuspapir rödfarvet med en Syre i en Oplösning af Xan- 
thogenfurt Kali, faa antager det ofte den famme gule og gulhvide 
"Farve, rimeligviis fordi Xanthogenfyren derved udfkilles. At jeg ei 
nn 
