XXXV 
som derpaa fulgte af Schröder og Bluhme, Efler at have anfört nogle af 
Kongens egenhændige Bemærkninger ved Lovudkastet og det Kgl. Reskript 
til Biskopperne af 16 December 1735, slutter Forf. med at omtale Biskop- 
perne Worms og Herslebs- Fortjeneste af Confirmationens Indförelse og 
nogle Samtidiges Yttringer om dens Indflydelse og Virkning paa Folkets 
religidse Oplysning, 
Samme Medlem havde ogsaa begyndt at udarbeide Selskabets Histo- 
rie; og havde allerede forelagt det de förste to Decennier. Döden som 
afbröd hans ualmindelige Virksomhed, berövede os ogsaa Forsættelsan af 
dette Arbeide. 
Justitsraad og Professor Molkech har forelagt Selskabet den förste 
Afdeling af en af ham forfattet ”kort Oversigt af det danske Sprogs Liisto- 
rie”; hvilken Afdeling omfatter Perioden fra det 17de Aarhundredes Be- 
gyndelse, indtil ned imod vore Dage, og afhaudler saavel hvorledes Moders- 
maalet i det $7de Aarhundrede og Begyudelsen af det 18de, tabte endeel 
af dets ældre Raached, Fyndighed og nationale Charakteer, uden at dette 
Tab opveiedes ved en til andre nyere europæiske Sprogs daværende Cultur 
svarende Forfinelse; som og hvorledes med Z/0/berg, som man kunde kalde 
Stifteren af den myere danske Literatur, en nye Periode oprandt for det 
danske Sprog, hvori det efterhaanden, men særdeles fra Midteu af det L&de 
Aarhundrede, antog den stilistiske Charakteer, som det siden, uden væsent- 
- Jige og dybt indgribende Forandringer, har bevaret, Forfatteren har i 
Korthed charakteriseret, saavel de fra Sprogculturens og Stileus Side mest 
udmærkede. danske Prosaister i det 18de Aarhundrede, fra Kraft, Snedorf, 
Guldberg og Schytte, ned til Baggesen og Rahbek; som den betydende og 
vigtige Omdaunelse i den æsthetiske Smag og i Digtekunsten, der begyndte 
med Z'ullin og Evald, og först fremkaldte en egentlig alvorlig Poesie, og 
med denne en höiere poetisk Diction 1 det danske Sprog, Han slutter 
med at gjöre opmærksom paa: at uagtet Modersmaalet ikke altid, selv i vor 
Tid, behandles med tilhérlig Agtelse for Nationalitet, Brug og Eiendomme- 
heder i Sproget: viser det dog i den sildigere Tid en afgjort Drift til at 
forskyde det overilédige Fremmede og Unationale, og, om endog i langsom- 
mere Fremskriden, at udfolde en stérre Kraft og Fylde af dets egen Dan- 
nelsesevne. Da Forfatteren har ladet sin Oversigt af Sprogets [listorie 
trykke som Indledning til sin danske Ordbog: vil en videre Angivelse af 
bemeldte, i Selskabet oplæste Afdelings Indhold her vere overflédig. 
(572 
