XXXIX 
gjennemtrængeligt Jordlag, hvoraf nogen betydelig Deel er udsat for den 
frie Luft og kan modtage Regn og Snee, danner en Vandbeholdning, der 
ofte er meget udstrakt, I de fleste beboelige Egne vexle Lag, som let 
gjennemtrænges af Vandet, med andre, som vanskeligt eller slet ikke gjen- 
uemtrænges deraf,” Saaledes finde vi hos os meget hyppigt afvexlende Lag 
af Sand og Leer. Er det dverste Lag sandagtigt, og hviler paa Leer, saa 
vil en stor Deel af det Vand, som falder paa Jorden, synke ned til Leer- 
laget, og der baade standses og bevares mod Fordampning. Graver man 
ned til denne underjordiske Vandbeholdning, saa har man den simpleste 
Art af Brénd, men hvori Vandet sjeldent er godt, da det som oftest har 
havt Leilighed til at medtage mange oplöselige Dele af det Gverste Lag, og 
ikke har været nådt til atter at afgive dem ved nogen betydelig Gjennem- 
siening, og dermed forbundne chemiske Indvirkning. 
Dersom de övre Lag fuldkommen dækkede de underliggende, vilde 
aldrig noget Jordlag, der havde et, uigjennemtrængeligt Lag over sig, inde- 
holde Vand; men ordentligviis ere de underliggende Lag ikke overalt dæk- 
kede af de overliggende, og naar Lagene have en Heldning, er det næsten 
aldrig Tilfældet, fordi de nyere Lag ikke dække de höistbeliggende Dele 
af de ældre. Alt det Regn- og Sneevand, som falder paa et letigjennem- 
trængeligt Jordlags Overflade, og synker ned til et uigjennemtrengeligt Lag, 
finder en underjordisk Skraaning, langs ad hvilken den kan låbe mange 
Mile hen, og derved komme bestandig dybere og dybere, saavel som un- 
der flere og flere nye Jordlag. Paa denne Maade kan det Luftvand, som 
falder paa et Sandlag höit oppe i Skaane, fölge et underjordisk Fald hen 
imod Sjælland, og ved Ankomsten under Ostersåens Bund allerede befinde 
sig 1 en saadan Dybde, og være dækket med saa mange og saa tætte Lag, 
at det kan fortsætte sin Vei ind under vor O Gjennembore vi nu alle 
de Lag, som hos os dække den dybe Vandbeholdning, saa vil Vandet stræbe 
at stige op til samme Höide som den, hvorfra det kom paa hiin Side Sundet. 
Men mangfoldige Undersøgelser have viist at her virkeligt gives. saadanne 
Lag. Vi befinde os paa en Sammensætning af Jord- og Stcenlag, der hen- 
hører til det Geognosterne kalde Kridt- og Grönsanddanningen, hvori Lag 
af Sand, Leer, Kalksteen og Flint vexle med hverandre. Wisse Lag helde 
fra det svenske Urbjerg over til os, Blandt andre udmærkede Lag inde- 
holder Kridtdanningen en særegen Grönsand, som pleier af gjemme en Skat 
af ypperligt Vand, Til denne har man boret ned, i og om London og Pa- 
