XLVI 
Stælernes Rod maalt ovenpaa Nakkekammen er hos den vilde 6 Tommer 
og 3 Linier, hos den tamme 4 Tommer 5 Linier, maalt fortil er denne Af- 
stand 10 Tommer og 6 Linier hos den förste, 7 Tommer 94 Linie hos den 
sidste. Omfanget af Stælernes Rod er hos den vilde Oxe 13 Tommer 2 
Linier; hos den tamme 9 Tommer 41 Linie. Længden af Stælerne er, 
maalt efter den concave Side, 17 Tommer 9 Linier, efter den convexe 24 
Tommer og 4 Linier hos den vilde Oxe; derimod er hos den tamme det 
‘hele Horn, maalt efter den concave Side kun 10 Tommer 3 Linier og maalt 
efter den convexe 12 Tommer 4 Linier. Heraf sees at den vilde Oxe har 
paa sit noget större Hoved baaret forholdsviis dobbelt saa mægtige Horn. 
Det maae endnu bemærkes at dens Stæler ere stærkt bôiede, hvorfor ogsaa 
Afstanden mellem deres Spidser (21” 9°) er mindre end man af deres 
Længde skulde formode. 
Senere har Museet ved velvillig Medvirkning af Dr. Hubertz i Aar- 
huus erholdt et Pandebeen af samme Oxeart med fuldstændige Stæler, som 
er fundet i Ulvemosen paa Stamgodset Rosenholm. Denne 'Térvemose skal 
ligge omtrent 25 Alen over Havets Overflade, og vere paa den nordlige og 
nordvestlige Side omgivet af skovbevoxne Höie, og först i Mands Minde 
gjort tilgjengelig ved anbragte Afledsgröfter. Craniet blev fundet heelt 
nede paa Bunden af Törvemosen i en Dybde af 3 Alen under Jordens Over- 
flade. Nogle Aar tidligere blev i samme Mose men 4 Alen dybere truffet 
et 3 Fod langt Hjortehorn, og ew paa sin Rod endnu staaende Træstub (af 
Finderne holdt for Båg) paa hvilket man !ydeligt kunde see Öxehug. Cra- 
niet blev fundet ganske heelt og i Sammenhæng, men ved Udgravningen 
blev det sönderbrudt og kun Pandebenet gjemt; de övrige Been ere for- 
komne med Undtagelse af Næsebenene, et Stykke af Qverkjeven og nogle 
andre, som bleve siden reddede. Pandebenet er omtrent af samme Dimensio- 
ner som ved det först omtalte Cranium. Stzlerne ere af samme Længde, 
men lidt tyndere, og mindre böiede, saa at Afstanden imellem deres Spidser 
er 29 Tommer. 
Et Decennium er henrunden siden Zithotritien er bleven opfunden 
og indlemmet i Chirurgien som en nyttig og vigtig Operation.  Grundet paa 
den ved nye Undersögelser og Forsög stadfæstede Erfaring, at man igjen- 
nem Urinréret kan bringe et lige Rér ind i Bleren, bestod denne Opera- 
tionsmethode hidindtil deri, at man ved gjentagne Boringer sögte at bringe 
en Bleresten til fiint Gruus eller smaa Fragmenter. Efter dette Princip 
