LX XXIII 
Löb for Luftströmningerne, som befordre Uddunstningen af Jordbunden. 
Naar nu paa et Urskovterrain, der allerede tildeels har i sine physiske 
Forhold Disposition til Törhed, Regnmængden ved den tætte Skovs gjen- 
tagne Felding, efter Forfatteren, formindskes, vil Campos forekomme selv i 
Urskoven, hvor ellers under gunstigere Omstændigheder skulde have dannet 
sig en Capueira. Paa denne Maade forklarer han -Oprindelsen af Campo- 
oaserne midt i Urskovens Omraade, Han gaaer derpaa over tiat under- 
söge, i hvilket Forhold den sjeldne Catanduva 'eller Höilandets tætte Skove, 
som han antager at vere oprindelig, staaer til de övrige Campoformer; han 
viser, hvorledes ved forsætlige, deels paa de europæiske Indbyggeres Cul- 
turmethode, deels paa de nomadiserende Vildes Jagtmaade sig grundende 
Antendelser har, ved ideligt at gjentages, forvandlet Catanduva til Campo 
serrado, og disse igjen til Campo limpo. De forkullede Tr&stammer, de 
tilbageblevne i korte, men blomstrende Grene udskydende Stubbe, de lange 
mægtige skuddrivende Rödder, og Græsarternes ejendommelige Voxemaade 
fremhæver Forfatteren til Understöttelse for sin Mening, hvilken han söger 
at befæste end ydermere ved de Erfaringer han selv har havt Leilighed til 
at gjöre om disse vidtlöftige og hyppige Antændelsers Virkninger, Endelig 
leverer Forfatteren ogsaa nogle faa Oplysninger til det forviklede Spörgs- 
maal, hvorfra de talrige Plantearter, som nu hverken findes i Urskoven eller 
i den tætte Catanduva, ere komne ind i det nuværende Planteindhold af de 
sporadiske fra Urskoven nedstammende Campo, og af de sammenhængende 
Serrado og Limpo, som ere afledede af Catauduva. 
Etatsraad ZZ. C. Orsted, R. af D. og D. M., har meddeelt Selskabet 
Udfaldet af de magnetiske Iagttagelser, som ere foretagne. her i Kjöbenhavn, 
efter den af Gauss opfundne Iagttagelsesmaade. Som bekjendt afviger 
denne ganske fra de ældre Fremgangsmaader, Istedetfor at man ellers be- 
nyttede en let Naal, anvender han en stor Magnetstang 2 Fod lang, 2 Tom- 
mer bred og næsten + Tomme tyk saa at Vægten bliver 4 Pund, Ja 
Gauss har endog med Held benyttet en Magnetstang paa 25 Pund. Mag- 
netstangen ophænges i sammenlagte Silkeormespind, eller endog ien Metaltraad. 
Disse Magnetstengers store Vægt sætter dem istand til at modstaae temme- 
lig vel Lufttrek, hvorfra de dog videre beskyttes ved at henge i en Kasse, 
hvis Laag oven har et lidet rundt Hul, for den bærende Traad, og foran 
et större firkantet for Iagttagelserne. Paa den ene Ende bærer Magnetstan- 
gen ct Speil, som staaer lodret paa dets Axe. I dette speiler sig en hori- 
