LXXXVII 
Campanien, Samnium, Latium, Picenum, Umbrien, Etrurien 0. s. v. falde 
under de 4 nordligere Bredegrader 41, 42, 43 og 44. 
Dog langt mærkeligere Forskjellighed, end den, som nogle Graders 
Forskjel i Sydlighed kunne aarsage, imellem Italien og Grækenland, bevir- 
kes ved andre Beskaffenheder hos begge Landene; af disse anförte Forf, 
Adskillige: Grækenland f. Ex., især det europæiske Grækenland er et Bjerg- 
land i en ganske anden Betydning end det smilende Italia. Apenninerne 
ere ikkun at ansee for en Arm af de megtige Alper, hvilken afgiver lige- 
som Italiens Rygrad, der berer og befæster det skjönne Land, som fra denne 
dets höjere Diametralbefæstning (om man saaledes kunde kalde den) nedsti- 
ger paa begge Sider, nordlig og sydlig til det moderlige Hav, deels paa 
vide og frugtbare Sletter, deels i milde, maleriske, næsten altid vegetation- 
og vandrige Bjergbélgninger, som ikkun paa enkelte Strög, og som helst i 
de calabresiske Bjerge, antager de egentlige Bjerglandes groteske og impo- 
nerende Charakter, Meget forskjellig herfra er de europæisk hellenske Lan- 
des Natur med deres mægtige Bjerge og höje, nögne, ofte til langt ud paa 
Foraaret snedækte Fjelde, som, paa en ganske anden Maade end Appenni- 
nerne i Italien, spille en Hovedrolle i hele Landets Physiognomi. Intet 
Land i Europa, Alpelandene (især det tyske Scliweitz) undtagne, er gjen- 
nemslynget af saa mange og saa höje Bjerge som det europæiske Grækenland. 
Desuagtet kan man heller ikke sige at dette Land i det Hele ligner Schweitz 
i Form og Physiognomic, tvertimod, de greske Bjerge træde i et ganske 
andet Forhold til hverandre indbyrdes, til Sletterne og Naturen 1 det Hele, 
end det, som Phænomencrne i Schweitz aursage. Llelvetien er et, over Vand- 
fladen meget höjt oplöftet Land, hvis Overflade, (saa dybe end Dalene stun- 
dom synes, udgjör ikkun fortsatte Bjergbölgninger, der opsætte, saa at sige, 
deres egen Udladning indtil dette Hôilands, ligesom i een Klump forenede 
Bjergmasse taber sig uden for Landets egne Grændser, paa franske, tydske 
og italienske Sletter, som ligge udstrakte trindt omkring dets Fod, og hvor- 
hen det ogsaa sender sine mangfoldige Kilders og Strömmes overflödige og 
frugtbargjörende Vande. Grakenlands höie Bierge derimod, endskiöndt 
indbyrdes forbundne ved enkelte lavere Biergarme, udlade sig stedse, paa 
det Bestemteste, paa vide Sletter, som ofte ikke ere meget oplüfiede over Van- 
dets Overflade og udmærke sig ved en overordentlig Javnhed, Egenskaber 
der give Lavlandet i Almindelighed en desto frappantere Modsætning imod 
Biergene, og som give i Særdeleshed de mindre udstrakte Dale f, Ex, Phe- 
