_ 148 
her som virkelig Skov og som Skov, hvis Jomfruelighed vel lige- 
saalidet kan kaldes i Tvivl, som den egentlige Urskovs. En i 
andre Henseender mere passende Benævnelse af Bjerg- og Slet- 
lands Vegetation, grundet paa disse ivende Vegetationsformers 
Fordeling, bliver mangelfuld derved, at den förste ligeledes fore- 
kommer i Sletland, ledsagende de större Floder, og at en Afart 
af den sidste Vegetationsform bekieder Toppene af de hüieste 
Bjerge. Jeg vilde foretrekke for disse de simple Benevnelser 
af Höiskov og Lavskov, hvis ei den sidste i sin nerverende Til- 
stand forekom forstérstedelen under en Skikkelse, der vilde gjöre 
Benævnelsen af Skov aldeles uanvendelig. Da jeg derfor ingen 
bedre veed at sætte i Stedet, foretrækker jeg at beholde de bra- 
silianske Benævnelser af Urskov og Campos saameget mere, som 
de alt have fæstet Rédder i Videnskaben. 
Stiger man, gaaende ud fra Brasiliens Ostkyst, over den 
steile Bjergkjede, der i den störste Deel af Landets Udstrækning 
folger parallel med Kysten og som i Landets Sprog bærer Nav- 
net af Serra do Mar, befinder man sig paa en Höislette, hævet 
mellem 2 og Sooo Fod over Havets Niveau. Overfladen af 
denne Höislette er i det hele taget fladt bölgeformig; hist og 
her bliver den i ringe Udstrækning ganske jevn. Derimod er 
den gjennemskaaren i flere Retninger af Bjergkjeder, hvoraf den 
höieste og meest udstrakte er den i sine forskjellige Dele med 
forskjellige Navne belagte Kjede, for hvilken Eschwege har 
foreslaaet det passende Navn: Serra do Espinhago (Rygrads- 
kjeden). Dens Ryg kan i Gjennemsnit anslaaes til 4-5000 Fod 
over Havets Niveau, men dens höleste Punkter hæve sig over 
9 
