151 
I de Dele af Landet, jeg har havt Leilighed til at under- 
Led 
soge forekommer Höisletternes Vegetation under 5 forskjellige 
Former, der af Indvaanerne adskilles ved Benævnelserne: Cutan- 
duva, Campo serrado og Campo limpo. 
Den iste Form Catanduva forestiller Höisletternes ejen- 
dommelige Urskov. Som saadan forefindes Camposvegetationen 
ikkun paa meget faa Steder; men hvor den forekommer, viser 
den sig med alle Kjendetegn af en oprindelig, urårt (jomfruelig) 
Tilstand. Den træffes,ikkun paa Sletter eller paa fladt-bölge 
formigt Terrain, .i tår, sandig, eller leeret Bund. Paa Sletter, 
der i Regntiden oversvémmes, i Nærheden af Floder, eller paa 
ujevnt Terrain antager den et kraftigere Udseende og gaaer ef- 
terhaanden over i den foregaaende Vegetationsform, den egent- 
lige Urskov. I sit Udseende adskiller den sig væsentlig fra 
denne sidste. Den er meget lavere, mangler dennes friske fro- 
dige Yppighed, er mindre indvævet med Slyngplanter og fatti- 
gere paa Halvparasiter. I alle disse Punkter nærmer den sig 
mere vore europæiske Skove, med hvilke den dog ingenlunde 
kan maale sig i Skjönhed, da den dog stedse er langt smudsigere 
end disse og har et tort, sterilt Udseende. Hvad Træernes Form 
angaaer, nærme de sig i den Henseende ogsaa mere vore euro- 
pæiske Træer end Urskovens, forsaavidt Stammen ei er saa ufor- 
holdsmæssig langstrakt, og Kronen mindre tilbagetrængt. Med 
Hensyn til Strukturen frembyde de det mærkelige Phænomen, 
at Barken ofte er meget dybt rynket og af korkartig Consistents. 
De herskende Slægter ere: Qualea, Vochysia, Salvertia, Kiel- 
meyera, Acacia, Dahlbergia, Nissolia, Pterocarpus, Geoffrea, 
Caryocar, Styrax, Bignonia, Zeyheria (montana), Aspidosper- 
