145 
flade. Vegetationen, der voxer i disse Gruuscampos, er en reen 
og egte Camposvegetation af et sereget forkröblet Udseende, 
og rlig paa ejendommelige Arter. 
Den anden Hovedafdeling af Campos er Leercampos. Jord- 
bunden i disse er en overordentlig tet og fast Leer, der i den 
torre Aarstid opnaaer en steenagtig Haardhed. Som Fölge af 
denne Jordbundens physiske Beskaffenhed, trenger Regnvandet 
med Vanskelighed ind 1 samme, saameget mere som i disse Cli- 
mater Regnen i Almindelighed er voldsommere men af kortere 
Vedholdenhed, end hos os. Det er derfor charakteristisk for Flo- 
der og Bække, der gjennemlöbe disse Camposstrækninger, at de 
umiddelbart efter et Regnskyl svulme overordentligt stærkt op, 
men ligesaahurtig igjen synke tilbage til deres forrige Niveau, 
medens i Urskovens Floder og Bække Virkningen af enkelte 
Regnskyl ei bemærkes. Denne Afdeling af Campos er langt 
mere udbredt end den foregaaende, i den Grad, at man kan be- 
tragte samme som den egentlige 7'ypus for Camposvegetationen, 
hvoraf de omialte Sand- og Gruuscampos ere ejendommelige 
Afarter, i hvilke dog denne Vegetations Charakterer træde frem 
i en endnu fuldkomnere Grad. 
Efter disse Bemærkninger" over de fjernere Betingelser til 
Dannelsen af Camposvegetation, der hentes fra Jordbundens phy- 
siske Beskaffenhed, dens Overflades Form, samt Höiden over Ha- 
vet, gaaer jeg over til at undersöge Indvirkningen af disse phy- 
siske Momenter paa de nermere og mere umiddelbare Betin- 
gelser for Plantelivet og dets forskjellige Modificationer, nemlig 
Temperatur- og Fugtighedsforholdene. 
