193 
paa en beqvem Maade kan opfylde de Betingelser, hvorvel de. 
‘udviklede ‘Theorie skal fyldestgiöres. Det vil vise sig, at For 
holdet imellem Glassets og Qviksölvets Udvidelse ved Varmen 
fortrinligen ikkun fordrer en Afvigelse fra den sædvanlige Form, 
der er saa liden, at noget Bedre ikke kan önskes. Dette gjel- 
der i hôieste Grad cm den togrenede Lufttrykmaaler; det bli- 
ver derfor dennes Form, som vi nermere ville bestemme, i det 
vi benævne som Peholder den Deel af Röret, som ligger under 
Niveauet eller Toppunciet af Qviksdlvet i den korte Green, og 
söge at bestemme, hvormeget deri maa kunne rummes. 
Vi have allerede seet, at i Peregningen maa gaaes ud fra 
et vist Lufttryk, hviket naturligviis i Almindelighed bliver Mid- 
dellufttrykket, som den Ligevegtstilstand, hvorfra Stigning og 
Falden bor regnes. Denne Störrelse tilligemed Coefficienterne 
for Qviksélvets og Glassets Udvidelse ved Varmen er det, som 
betinger Beholderens Dimensioner, naar tillige den lange Greens 
ere givne. Det vil vere beqvemmest at udtrykke dem i en ma- 
thematisk Formel, der kan anvendes paa de enkelte Tilfelde 
med den Noiagtighed, som önskes. For cylindriske Rör, fülge- 
lig det egentlige Hæverbarometer, kan Størrelsen let bestemmes. 
Lad Fig. 1, a b c d vere Röret, hvis Diameter overalt er 
t; e og f begge Niveau ved Qviksélvséilen;s Ender, som ved de- 
res Afstand angive Lufttrykket, eller Lengden (q) af den dertil 
ved en vis Varmegrad svarende Qviksélvséile; den övrige Deel 
Qviksélv, som skal vere under Niveauet (e), er den sögte Stör- 
relse (x). Varmegraderne (9) og Coefficienterne (m og n) for 
Qviksôlvets cubiske og Rôrets liniaire Udvidelse ved hver Grad 
over Téepunktet ere de Störrelser, som give Varmens Virkning. 
Vid. Selsk. phys. og math, Skr. VI. Deel. Bb 
