197 
videre kunde vere at sige om det Morland’ske og Bernoulli’ske 
Barometer, vil den kyndige Leser selv letteligen indsee. 
Da det er vanskeligt at overkomme Glasrér, som ikke ere 
noget coniske (kegledannede), vil det, for dog at kunne anvende 
dem, som og for at give Theorien en större Almindeligued, vere 
passende at. danne en mathematisk Formel, der cgasa giver Be- 
holderens Störrelse, naar saadanne Rör anvendes. Der bor gaaes 
ud fra dea Betingelse, at den videre Ende bliver överst, for 
ikke at faae Stigningerne for smaae i den korte Green. Til be- 
gvemmere Anvendelse af Analysen kan man tænke sig Rörets 
Stilling bestemt ved en Axe, som staaer lodret paa Planen (e), 
Fig. 3, og skjerer denne i Coordinaternes Begyndelsespunkt (0), i 
det vi antage, at denne Axe, falder sammen med Rüörets, og at 
e er en coordineret Plan. Vi betegne ved z en ubestemt Ab- 
scisse af Axen og ved y en tilsvarende med e parallel Ordinat. 
Fremdeles antages, at Rôret er et Revolutionslegeme, og at et ge- 
nerende Areal af Planen y z, som dreier sig om Axen z, og 
beskriver det indvendige Rum, er indgrendset ved y = az+ ß 
hvori Ø er en ret Linie i Planen e og tillige Radius i den der- 
med sammenfaldende Grundflade af Keglen. Efter Analysens 
Regler faaes da, som Udtryk for Rummet R i Röret over e, 
A x fy? d 
=== 2 Z 
N; 
hvori q har samme Betydning som foran. Qviksölvet, som ud- 
fylder dette Rum, vil ved Varmeforandring, naar de foran an- 
tagne Betegnelser beholdes, faae et Rumfang 
RU +m = r(itmd Sy? dz; 
