227 
udbredt sig over Gulvet, eller umiddelbart ved Vand, der er 
dryppet ned fra mangfoldige Punkter af Loftet: i begge Tilfelde 
forudsætter Dannelsen af en slig Skorpe en större Hurtighed 1 
Drypningen, end den der udfordres til Dannelsen af de kegle- 
formige Stalagmitmasser, og vi see saaledes Indvirkningen af 
Drypningsprocessens Hurtighed paa den qualitative Forskjel i 
Drypsteensdannelsens Product. 
Dannelsen af de söile- eller kegleformige Stalagmitblokke 
gaae for sig ved en meget langsom Proces. Den nedfaldne 
Draabe maa have Tid tildeels at fordunste, for at endeel af den 
oplöste Kalk kan udkrystallisere, forinden’den neste Draabe föl- 
ger. Fölge disse hurtigere paa hinanden, löber Vandet ned af 
Kuglens glatte convexe Overflade, og ingen eller en höist ube- 
tydelig Udkrystallisering finder Sted. Tiltager Drypningens Hur- 
tighed endnu mere, da indtrede de modsatte Phenomener. Ved 
det hyppige Fald af Draaberne udhules den Deel af Stalagmi- 
tens Overflade, der befinder sig under samme og de nedrindende 
Strémme, der snart dannes, udfure sig Rander nedad dens Sider. 
Stalagmitkeglen, istedetfor at tiltage i Masse, aftager saaledes, og 
jeg troer derfor med Grund at kunne opstille den Sætning, at 
Massen af de coniske Stalagmitblokke staaer i omvendt Forhold 
til Drypningens Hurtighed, fra et vist Punkt af regnet. 
Efter saaledes at have efterviist Tilstædeværelsen af en 
Periode, i hvilken Infiltrationen af Vandet igjennem Kalkstenen 
gik for sig med en serdeles Hurtighed, gaaer jeg over til at un- 
dersöge, hvorvidt andre Phenomener kunne lede os paa Spor 
til nermere at bestemme Tidspunktet for denne Periode. Til- 
standen, hvori de i Jorden nedlagte Knokler befinde sig, vil 
