XXII 

talstykkerne i den tkermoelectriske Kiæde saa korte som mueligt; hvorved 
dog paa den anden Side Varmen let kommer til at sætte sig alt for snart i 
Ligevægt; en Uleilighed man da ikkun undgaaer, naar man udsætter hver- 
anden Sammenföining for en bestandig Tilströmning af Varme, og de an- 
dre for en ligesaa bestandig Tilgang af Kulde. Man har endnu ikke dre- 
vet denne Sammensætning til den Fuldkommenhed der let var muelig; men 
Professor Ørsted har foresat sig at fortsætte disse Forsåg, og derover at 
aflægge Selskabet Regnskab. Her skal endnu ikkun bemærkes, at det i hine 
Forsåg viste sig, at man med en sammensat electrisk Kiæde kunde frem- 
bringe galvanisk Virkning paa en prepareret Fröe. 

I forrige Aarsberetning omtaltes den Opdagelse af Prof. Zeise, at 
Kølsvovlet sat i Vexelvirkning med Oplösninger af Kali og Natron i Viin- 
aand , forvandles til et Awlsvovelbrinte eller (maaskee bedre udtrykt) Aul- 
brintessosle”*) der i alle Maader forholder sig som en Syre. Vi giorde i 
den Anledning opmærksom paa den store Betydning, det i Naturen saa 
vidt udbredte Svovel erholder ved den omfattende Række af Forbindelser 
den nyere Chemie deraf har opstillet, og som Prof. Zeises Opdagelse paa 
en velkommen Maade forögede. Han anmærkede allerede dengang at Am- 
monæsket ikke frembringer samme Virkning paa Kulsvovlet, som de ildbe- 
standige Æsk; men han foresat sig nærmere at undersöge det meget sam- 
mensatte Forhold, som her viiste sig. Han har siden udfört dette Ar- 
beide , og forelagt Selskabet det. Oiemedet af nærværende Oversigt til- 
lader ikke, her at opregne de forviklede Særsyn som Ammonæskets Vexel- 
virkning med Kulsvovlet frembyder, fölgeligen heller ikke at give en Idee 
om de Vanskeligheder, som her vare at overvinde, men indskrænker os 

*) Man benævner nu meget almindeligt i Chemien Sammensætningerne med særdeles 
Hensyn paa deres electronegative Bestanddeel, f. Ex. Oxide, Chlorure, Foe 
dure, Sulphure. I denne Aand maa en Sammensætning hvori Svovlet er den 
negativeste Hovedbestanddeel i det franske Kunstsprog faae Navn af Sulphure 
og i vort af Svovle. Der vil da maaskee komme mere og mere af Brug at 
kalde Hydrogenens Forbindelser Hydrarer eller hos os Brinter. Brintens For- 
bindelser med Svovlet maatte da ikke mere kaldes Svovelbrinter men Brintes 
svovler. Imidlertid vil intet hindre os fra, at vende Benzvnelserne om i for- 
skiellige Tankerekker, og kalde Torbindelserne Brinter, naar der tales om 
Brintens Virkninger, Svovler, naar der tales om Svovlets. 
