XXV 

hvis chemiske Væsen er overcensstemmende med de Stoffer man forhen 
udelukkende kaldte brændte Legemer. Vi have kaldt alle disse med Il- 
ten overcenstemmende Stoffer ildn@rende og sammenstille nu alle Grund- 
stoffene i cen Række indeholdende baade de brændbare og de ildnærende 
Stoffer. Man kan 'ordne disse Stoffer saaledes at det yderste i den ene 
Ende af denne Række er det brændbareste, det modsatte yderste det meest 
ildnerende, og hvorhos Stofferne giennem hele Rækken ere opstillede 
efter deres Grader af ildnærende Kraft eller Brændkraft. I denne Række 
vil man da finde, at de samme Stoffer, som i Henseende til de meest ild- 
nærende forholde sig som brændbare, «derimod i Henseende til de mere 
brændbare kunne forholde sig som ildnærende, og denne Tingenes Sam- 
menhæng oplyses det nu mere og mere at være en almindelig Lov. Svov- 
let er da et Stof, der vel i Vexelvirkning med nogle faa andre, som Ilt 
og Chlorin, viser sig som brændbart, ‘men i Vexelvirkning med de fleste 
andre som ildnærende. Foreningen af et ildnærende Stof med et brændbart 
giver enten en Syre, naar det ildnærende Stof ved Mængde eller Styrke 
har Overvægt i Sammensætningen , eller et Æsk, naar det brændbare Grund- 
stof faaer Overvegten. Ligesom Svovlet med Brinten danner en Syre, 
kan det med Kalimetallet og andre lignende danne et Æsk. Det er nu 
Forf. Mening, at baade Æsket og Syren 1 det svovelblaasure Salte have 
Svovlet til ildnærende Bestanddeel, og at det dermed forbundne Brinte- 
svovle, har samme chemiske "Betydning som Krystallisationsvandet i de Salte, 
hvis Æsk og Syre have Ilten til ildnærende Bestanddeel. Det neutrale 
Salt, som dannes naar det af Forf. fårst anmeldte Svovelblaasalt af Ammon- 
æsket adskilles ved Kali, forestiller han sig da saaledes tilveiebragt, at 
en Deel af Syrens Svovel forener sig med Kaliets Metal, imedens dettes 
Ilt med en Deel af Svovelblaasyrens Brint danner Vand. Den Sammen- 
sætning, man efter den hidindtil gieldende Talebrug skulde kalde Svovel- 
blaasurt Kali, maar den er i Forbindelse med Vand, eller blaaelsvovlet 
Kaliær, naar den er i vandfrie Tilstand, blev da et blaaelsvovlet Svovel« 
kalier. Man vil lettest forstaae dette naar vi udtrykke det efter den ny- 
ere chemiske Kortskrivning. Betegne vi Blaael (Q + 2 K) med Bl, og 
Kaliæret (Kaliets Metal) med Ka, saa vilde den hidtil fulgte Forestillings- 
maade i de to Tilstande udtrykkes ved. 
Ka 12 + Bl? B+ S4 og ved Ka + Bl? S4 
(4) 
