XXVI 
Hvor selv den der ikke kjender denne Betegnelsesmaade seer, at man ad- 
skiller de nærmere Bestanddele med Tegnet +, men sætter Bestanddelenes 
Bestanddele umiddelbar sammen, med Antallet af deres chemiske Grund- 
dele ved Toppen af Bogstaverne. Efter den nye Forestillingsmaade vor- 
der derimod Sammensætningen blaaelsvoplet Kaliærsvovle. 
Ka S° + Bl? S2 
Det nye Svovelblaaelsalt er derimod at Bayer. ved 
Ka S? + Bl? S: + B* S? 
og er da brintesvovlet blaaelsvovlet Kaliærsvovle, eller er i samme For- 
hold til det blaaelsvovlede Kaliærsvovle, som et iltigt Salt, f Ex. Glau- 
bersalt med th. CE Pas er til samme uden dette. 
Det AmmorSalt, som svarer hertil, kan da udtrykkes ved 
Am? + Bl2 S% B4 + B4 S> 
Men dersom vi antage Berzelius's smukke Formodning, at den Materie, 
som med Qviksålvet danner et Amalgam, naar Ammonæsket udsættes for 
den galvaniske Kiede, og som maa forestilles som et Metal, kan betragtes 
som dannet af 2 Am + 4 B, saa blev dette at sætte i Stedet for Kali- 
metallet i den foregaaende Formel, og man havde da 
Am? B* S®2 + Bl? S?2 + B4S?2 
Og i den brintesvovlede Svovelblaael selv blev Brintesvovlet lige- 
ledes at betragte under samme Synspunkt som Vandet i Forbindelse med 
Svovelsyren. Saaledes finde vi da i disse sammensatte Forhold den skiön- 
meste Eenhed; og det her fremsatte Exempel aabuer os Udsigten til en 
Række af mærkelige Anvendelser. 
Efter at Meteorologien i lang Tid næsten var bleven staaende ved 
den blotte Bestræbelse at samle Materialier, havde endeligen Humboldts Af- 
"handling om de isotherme Linier og adskillige heldige Tanker af andre 
udmærkede Naturgrandskere fremkaldet en ny Tidsalder for denne Viden- 
skabsgreen, saa at man turde haabe, at en Undersögelse over et enkelt 
Lands meteoriske Forhold kunde vorde frugtbringende, ikke blot for Kund- 
SKER om dette Land, men ogsaa for Videnskaben i Almindelighed. Dan- 
marks Naturstilling giorde dette til en anbefalningsværdig Gienstand for en 
saadan Undersögelse, og vort Selskab trocde derfor sig forpligtet til at op- 
fordre Naturgrandskerne hertil, ved et Priisspörgsmaal udsat for det Thot- 
tiske Legat. Selskabet var heldigt nok til herved at fremkalde et Priis- 
skrift, der paa det skjönneste opfyldte dets Forhaabninger, og hvortil 
