XLY 

4 
moder man en den thermoelektriske Virkning eiendommelig Vanskelighed. 
Denne Virkning ledes nemlig endnu meget mindre let end den galvauiske ; 
Metallerne lede dem neppe bedre end Marmor leder Gnidningselectricite- 
ten. Ved hvert nyt Leed foröger man naturligviis Kiædens Længde, og 
derved Modstanden mod Ledningen: forkorter man derimod {Ledene, saa 
sætter Varmen, som just skal være ulige i de afvexlende Punkter, sig 
alt for hastigt i Ligevægt. Forf. har udtænkt en Indretning der hæver 
denne Vanskelighed. Han giör Ledene meget korte, men sætter de Dele, 
som skulle være enten varme eller Kolde i Forbindelse med en Ström af 
varmt eller "koldt Vand, som vedligeholder den fordrede Ulighed. For 
at opnaae dette lader han hvert Led bestaae af en Daase, hvis ene Halv- 
deel er Antimon, den anden Vismuth. , Giennem hver anden af disse la- 
der han stråmme varmt Vand, giennem de övrige koldt. Man kan saale- 
des have en sammensat thermoelectrisk Kiede af 8 Led, der ikke har 
större Længde end den man ofte har givet de enkelte. Med flere Led 
har Forf. endnu ikke forsågt denne nye Indretning, men Selskabet lader 
forfærdige en lignende paa 50 Led, som nu snart kan ventes færdig til 
Pråvelse. Forf. troer at man er berettiget til at vente store magnetiske 
Virkninger af en Indretning som denne, naar man ikkun giver ‘den 
Leed nok. 
Samme har meddeelt: Selskabet nogle Bemærkninger over Nordlyscis 
Theorie, hvorved han især giorde opmærksom paa, at den lysende Bue 
af de store’ Nordlys netop har samme Retning som en electrisk Udladning 
maatte have, der skulde staae i samme Forhold til Magnetismen.  Iüvrigt 
holdt han ikke for at vi endnu have alle de nödvendige Kundskaber, for 
at danne en fuldstændig Theorie af Nordlyset. 
Samme har ligeledes forelagt Selskabet Beretning om nogle Forsög 
over Lyset. Zrauenkofer havde som bekiendt, opdaget visse mörke Stri- 
ber i det prismatiske Farvebilled af Solen, og viist at, de paa en væsent- 
lig Maade hænge sammen med: Sollysets Beskaffenhed, i det at det prisma- 
tiske Farvebilled af forskiellige Stierner tildeels viste ganske andre Striber, 
hvorfra atter de dey danne sig ved Prismets Virkning paa de ved Kunsten 
fremkaldte Lysarter ere forskiellige. Ogsaa den electriske Gnist viste her- 
ved egne lyse og mörke Striber. Forf. troede at det vilde være lærerigt, 
at undersöge det ved galvanisk Glödning frembragte Lys. som han i Theo- 
rien om Lyset tillægger stor Betydning. Det viste sig herved, at dette 
/ 
