XLVI 

Slags Lys gav det hele prismatiske Farvebilled, men uden alle enten lyse 
eller mörke Striber; saa at det heri viser sig forskielligt fra alle andre 
Lysarter der hidindtil have været undersôgte. Han undersôgte tillige 
dette Lys i Henseende til Polarisation, men fandt det aldeles upolariseret. 

Man föler nu, mere end nogensinde för, Nödvendigheden af at 
undersöge Jordens indvortes Bygning, i ethvert os tilgængeligt Land. Vel 
kan man allerede, under gunstige Forhold, i et enkelt Lands Bygning 
læse et stort Brudstykke af vor Klodes Udviklingshistorie, men Tingens 
Natur lærer, og Videnskabens Historie stiller os det klart for Oine, at 
man kommer til den meest begrændsede Ensidighed, naar man paa en saa- 
dan Grundvold forsöger at bygge en Videnskab. Vi maa derfor med .Tak- 
nemmelighed modtage de Bidrag Videnskabens ivrige Dyrkere, paa besvær- 
lige Reiser, hente til dens videre Uddannelse. I det de sammenholde de 
Love, man af andre Steders Forhold har troet at udfinde, med nye Gien- 
stande, maa de snart bekræfte tvivlsomme Sandheder, snart berigtige over- 
ilede Formodninger, snart opdage os ubekiendte Naturlove; men altid maae 
de befordre Videnskabens Fremskridt til dens håie Maal. ; 
I afvigte Aar har Selskabet af Doctor Forchhammer erholdt en Be- 
retning, hvori han gjör Rede for en Deel af de geognostiske Jagitagelser 
og Undersögelser han i Sommeren 1821 udförte paa Færôerne. Alle 
Biergarter, der findes paa denne Öegruppe, höre til Trapfamilien, med 
Undtagelse af enkelte underordnede Kullag. Han giör Forskiel mellem to 
i deres Udvikling, og sandsynligviis i deres Oprindelse gandske forskiellige 
Danninger; den ene kalder han den regelrette Trap, den anden den ure- 
gelrette. Den förste, der udgiör Hovedmassen af alle Öer, er schichtet 
i meer eller mindre mægtige Lag. Den bestaaer af 2 Led; Hovedleddet 
er en Dolerit, en Bjergart, sammensat af Feldtspath og Augit, henhårende 
til det man får kaldte Grånsteen. Den almindelige Feldtspath er sædvan- 
ligen i denne Dolerit meget tydeligt udviklet, Augiten derimod ikkun paa 
enkelte Steder. Farve og Haarhed ere meget forskiellige, og deres Foran- 
dringer synes især afhængige af to Aarsager, nemlig Jernets Iltningstil- 
stand og Massens Sammenhæng. De grönne, brune og råde Farveafæn- 
dringer bestemmes ved Jernets tvende Ilter og deres Forening. Hvor 
Sammenhængen er mindre, der findes de lysere Afændringer, og tillige 
har Stenen der for det meste Mandelsteenstructur.  Dolcritlaget er sæd- 
