IL 

Europa, og udviklede sig paa samme Maade som de övrige, ved en fri 
Forening mellem Kiôbmænd og Söfolk, ikke paa eengang men efterhaan- 
den. Forfatteren giör det sandsynligt, at Danske ligesaavel som Hanse- 
stæderne have havt Deel i denne Lovs Aflatning, især efter at Handels- 
forbindelsen mellem Danmark og Gulland. var bleven saa meget foröget, 
ved de Forrettigheder, Valdemar Atterdag tillagde Staden Visby i dens 
Handel paa Riget. Antagelsen af den Visbyske Såret synes at have været 
aldeles frivillig fra de Danske Handlendes Side, men tillige saa almindelig, 
at den hekiendte Bogtrykker v. Gehmen fandt sig ligesaavel forpligtet til 
at bekiendtgiöre ved Trykken denne Söret, som den Skaanske og Sielland- 
ske Lov, 1505, altsaa förend den tryktes paa noget andet Sted, hverken 
i Original eller i Oversættelse. Kong Frederik den andens Söret, der er 
Kilden til fierde Bog i Christian den femtes Lov, er deels grundet i den 
Visbyske, deels af nye forfattet ”efter mange Danske og andre Söstieders 
Raad” og bercr derfor en Foreningslovs Præg. 
= Gildeskraaerne höre til de vigtigste Danske Foreningslove (leges pac- 
titie) der i Almindelighed forfattedes af Oldermænd og Stolbrödrene, med 
alle Gildebrödres Samtykke, senere i Forening med disses Repræsentanter. 
De nedskreves tidligt, hvoraf Navnet Skraa. Da disse Gildeslove sigtede 
til at unddrage Gildesbrödrene fra den almindelige Jurisdiction, indeholdt 
en særegen Criminalret, og indgreb i alle Livets Forhold, saa er Kund- 
skaben om dem meget vigtig i Henseende til den daværende Bet, især da 
Gilderne neppe i noget Land vare saa udbredte som i Danmark; vi bör 
derfor i Lovhistorien betragte dem i Sammenhæng med de andre Retsnor- 
mer, og ikke folge Kofod Ancher, naar han betragter dem som et isole- 
ret Factum. Da den Selvraadighed Gilderne fremmede, og de Hindringer 
de lagde for Retspleien bleve iöiefaldende, fandt man det dog voveligt, li- 
gefrem at afskaffe dem. " Man indskrænkede sig til at forbyde nye Gilders 
Oprettelse, og til at sætte de bestaaende under Ovrighedens Tilsyn. Re- 
formationen gav Anledning til at de verdslige' Gilder efterhaanden gik ind, 
undtagen i Skaane og paa Bornholm. De geistlige, eller såakaldte Calan- 
der vedvarede indtil Kong Christian den fierdes Regiering, da de ved Lov- 
bud bleve ophævede. 
Gaardsretterne have, lige fra glen ældste vi kiende, Vitherlagsret- 
ten, havt en Gildeskraas Form; saa åt Kongen ansaaes for Hovedmanden 
(7) 
