28 

Af den foregaaende anatomiske Betragtning af Abens 
Hjerne, have vi bemærket at Hjernebugterne (Gyri cerebri) 
vare langt færre hos Aben end hos Mennesket;' dette gjelder 
ogsaa i Sammenligning med Hesten og Hunden‘, paa hvis 
Hjerne der ligeledes findes flere Hjernebugter end paa Abens. 
Kunde dette maaskee give Anledning til at troe, at Aberne 
derfor havde mindre Induktions- Ævne og mindre Kunstdrivt? 
Vi have nyeligen bemærket at Heste og Hunde hayde denne Ævne 
i en höiere Grad end Aberne; men see vi paa andre Patte- 
dyr, saa bemærkes ogsaa hos dem de samme Hjernebugter, 
uagtet de respective Evner, som skulle være Virkninger af 
dem, ikke findes udviklede; thi som bekjendt lade kun meget 
faae vilde Dyr sig tæmme og afrette. Sammenligne vi Aber- 
nes Hjerne med Fuglenes, saa finde vi at disses: Hjerne ei 
allene er mindre fuldkommen uddannet, at der mangler dem 
mange Dele, som ere tilstede i Aben, og at deres Hjerne- 
bugter i Forhold til Abens ere endnu færre, ja hos mange 
aldeles mangle; og dog see vi at mange Fugle lade sig tæmme 
og afrette, lære at synge,” tale m. m. eller vise at de besidde 
Eifterlignelses-Evne. Mig synes altsaa at disse forskjællige an- 
förte Sammenligninger af Abens Hjerne, deels med Menneskets, 
deels med andre Dyrs, saavel af samme, som af andre Klas- 
ser, afgive et indlysende Beyiis paa, at Forstandseynerne 
ikke have deres Sæde enten i Hjernens hvelvede Overflade, 
eller i Hjernebugterne, og at det derfor er bedrageligt af 
Menneskets og Dyrenes Hjerneskal eller af Hjernens Bygning 
at bestemme, hvilke Eyner hvert enkelt Individ besidder; thi 
at alle de Mennesker som have en flad Pande skulle være 
