127 
fra det rödblivende Salt. Med Hensyn hertil. er det at Væd- 
sken maa gydes i et andet Glas, naar dette Salt har ophört at 
udsætte sig. Vædsken maa ikke afkiöles for meget i Begyndel- 
sen, da derved Mængden af det rödblivende Salt foröges til Tab 
for det andet Salt *). Ved Afvaskningen borttages vel noget 
rödblivende Salt, men især Svovelbrinte- Ammoniak, Svovelblaa- 
syre-Ammoniak og Svovelkulstof (tilsat i Overskud). Er det svo- 
velbrintede Svovelblaasyresalt efter at være bragt paa Papir, for- 
ureniget af en ringe Mængde rödblivende Salt, saa befries det i Al- 
mindelighed herfra ved at henligge nogle Minuter i Luften og der- 
paa afpresses, efterdi det rödblivende Salt derved dels henfly- 
der og trækker ind i Papiret, dels forflygtiges. I övrigt indsees 
let, at det nye Salt pröves med Hensyn til dets Reenhed, ved 
at undersöge a) om det giver en klar Oplösning med Vand 
(Uklarhed forraader Tilstædeværelse af Svovelkulstof), 6) om 
Oplösningen giver et hvidt Bundfald med Blysalte (et gulrödt 
Bundfald forraader Tilsteedeverelse af rödblivende Salt), c) om 
Oplösningen efter at være udfældet med Blysalt ei giver den 
råde Farve med Jernoxidsalt, naar et saadant tilsættes strax ef- 
ter Udfældingen; thi efter lang Henstand kan Vædsken for- 
raade almindeligt Svovelblaasyresalt, skiönt Saltet oprindeligt ei 
har indeholdt dette. 
”) Vel gaaer det rödblivende Salt, som ovenfar er bemærket, selv efterar 
have udskils sig, efterhaanden over i svovelbrintet Svovelblaasyresalt, naar 
det henstaaer med Alkohol; men Operation er forbunden med ‘mindst 
Uleilighed, naar man afværger, at formeget deraf udskiller sig. 
