136 
vaskningen af dette Bundfald maa anvendes koldt Vand. Overgy- 
des det med Vand til omtrent 50° saa faaer Farven en svag Ind- 
blanding af rôdt, og Vaudet reagerer som Svovelblaasyre. Det 
sees let, at Farveforandringen ved Biye- og Qviksölv- Bund- 
faldet maa hidröre fra en Delning i Svovelblaasyre og Metal- 
Syovle. . Med Kobberforbindelsen og Qviksölvforbindelsen har 
jeg foretaget et Forsög ved Opvarmning i det pnevmatiske De- 
stillationsapparat. De gave for en Deel de samme Producter 
som Ammoniaksaltet; dog maa tilfüies: de antoge begge snart 
en sort Farve (Qviksölvet havde ved Forsögets Begyndelse en 
graa Farve); de gave begge meget snart i Retorthalsen og 
Forlaget et ufarvet gjennemsigtigt Flydende med et noget olie- 
agtigt Udseende; men dette Legeme blev under Operationen 
for stårste Delen fast uden at antage krystallinsk Skikkelse, og 
havde et gulagtigt Udseende. Der fremkom desuden ved begge- 
en mårk sortebrun Masse som meget ligner den, hvilken Blaa- 
syren giver ved at destrueres. Kobberforbindelsen gav saare 
lidet Luft; Qviksolvforbindelsen derimod ei ubetydeligt. Ved 
hint blev Kobbersyevle tilbage, ved dette sublimerede sig Cinober. 
§. So. 
Svovelsyret Zink gav med syoyelbrintet Svovelblaasyre- 
Ammoniak först et hvidt, meget langsomt voxende Bundfald. 
Efter at Blandingen (hvori der var Overskud af svovelsyret 
Zink) havde henstaaet et Par Dage, havde der dannet sig nogle 
olivengrönne pyramidalske Krystaller, som deels befandt sig 
paa Bunden, mellem det hvide dyndagtige Bundfald, deels paa 
Siderne af Glasset. Disse Krystaller syntes at forholde sig som 
syovelbrintet svovelblaasyret Zinkoxid; thi de gave, ved at 
° 
