163 
Hvor det aabne Hav har frit kunnet virke paa Klipperne, 
der har man bratte hyppigen selv lodrette Forbjerge indtil en 
Höide af over 2000 Fod. Det höieste er Myling paa N. 
Stromöe, der sænker sig henved 2200 Fod gandske lodret ned i 
Havet; Indad mod Landet afllader den sig under en Vinkel af 50°; 
forresten vexler Vinkelen, hvorunder disse Forbjerge alllade sig 
ind imod Landet, imellem 20 og 40°, og Forbjergene selv 
frembyde et interressant Phenomen med Hensyn til Vegetatio- 
nen. Medens nemlig Vegetationen paa de andre Bjerge bliver 
undertrykt og kröblingagtig ved en Höide af 800 Fod, og me- 
dens paa Sletterne, der ere over 1000 Fod höie, foruden Sa- 
lix herbacea, Juniperus comunis og et Par lignende faa Tom- 
mer hdie Buske ikkun enkelte annuelle Planter fremkomme, 
ere disse Forbjerge indtil Toppen bedækkede med det skjön- 
neste Grünsvær. 'Tildeels er det afhængigt af Fuglene, der 
leve i Forbjergene, og ved deres Gjödning befrugte Jorden, til- 
deels af et ved Bjergenes Form foraulediget interressant Phæ- 
nomen. 
Paa disse höie Forbjerge har nemlig Stormen ikke nær 
den Indflydelse, som paa Bjergene midt i Landet eller selv paa 
Dalene. Indvaanerne paastaae at der er Vindstille paa For- 
bjergene, naar det stormer nede paa Slætten, og jeg har selv 
havt Leilighed til at iagttage dette Phænomen paa Beinesvere 
(paa Suderöe). Fjeldet er henved 1500 Fod höit*), og fra 
*) Den 25 Junii. Kl, 12 Middag: 
Strandbredden ved Labro B. 30,405. Bt. 57° Lftt 57°. 
Beinesvere KI. 43 em, B. 28,774. Bt. 60° 5. Lftt 48° 5, 
X 2 
