164 
Toppen gaaer det lodret ned til Havet, dets bratte Side ven- 
der imod Vesten, og imod Landet afflader det sig til en Slætte, 
der ligger omtrent 1000 Fod over Havet. Paa Slætten havde 
vi meget stærk Vestenvind, paa Toppen af Beinesvere var det 
derimod aldeles stille. — Forklaringen er denne. I det at den 
stærke Vestenvind ståder imod Klippevæggen, bliver Luften 
sammentrykt og det i samme Forhold, som Stormen er ster- 
kere; den sammentrykte Luft söger en Udvei efter den Ret- 
ning, hvor der er mindst Modstand, det er: den bevæger sig 
opad; da samme Virkning nu finder Sted paa ethvert Punct i 
Klippeveeggens hele Udstrækning, saa maa derved frembringes 
en meget stærk Luftström i lodret Linie opad. Paa Toppen 
træffer derfor 2 Bevægelser sammen under en Vinkel, der efter 
Vindens Retning imod Horizontalfladen nærmer sig mere eller 
mindre til en ret Vinkel. Resultatet er en Diagonal Bevægelse, 
der forer Vinden ud over Bjerget. 
Næsten alle Öer have i deres Midte en Bjergslette, hvis 
Gjennemsnitshåide er 1000 Fod; over denne hæve de større 
Höider sig, og, med sjeldne Undtagelser, under Form af 'Ter- 
rasser. 
Naar man om Sommeren kort efter Solens Opgang eller 
kort for dens Nedgang staaer paa en af de höjeste Bjergtoppe, 
som Skjellingfjeld paa Strömöe,. Slattaretind paa Osteröe eller 
Borgaknappen paa Suderöe, saa overseer man Bjergenes skarpe, 
udskaarne Spidser, Fieldenes Tinder paa alle Öer med eet Blik. - 
Strandbredden ved Sumböe Kl. 9 Aften. B. 30,394. Bt. SI, 5°. 
Lftt 51,5°. 
