235 
Forsög, hvoraf jeg her drager Resultat var hin Luft ei andet 
end atmosphærisk Luft (i et Forsög viste den sig brændbar, 
og var da rimeligviis blandet med noget Kuloxid). 
Rumfanget af den tilbageblevne atmospheriske Luft for 
hele den erholdte Mængde Gas var altsaa ligestor med den i 
Rörene tilbageblevne Kulsyreluft plus Rumfanget af det efter 
Forbrændingen og Afkjölingen hævede Quiksölv; saa at jeg 
fålgelig kunde betragte al den i Klokken opsamlede Luft minus 
hint Rumfang af Quiksålv som Maalet for den ved tn in 
dingen frembragte Kulsyre. 
I to Forsög af denne Art syntes alt at være gaaet meget 
heldigt. I det ene af dem gav 0,52 grm xanthogensyret Kali 
156 Cubiccentimeter Kulsyre beregnet for en Barometerstand af 
0,76, og 0°; hvilket efter Vægt er 0,50796 grm, naar nemlig 1 
Litter Kulsyre, efter Biots og Arago’s Forsög, . sættes — 
1,9741 grm. Nu indeholder 275,55 Vægtdele Kulsyre 75,55 
Kulstof, fölgelig gav 0,52 grm xanthogensyret Kali en Mængde 
Kulsyre som repræsenterer 0,084257 grm Kulstof, hvilket gjör 
for 100 Dele xanthogensyret Kali 16,205 Kulstof. I det andet 
Forsög gav 0,65 grm xanthogensyret Kali 205 Cubiccentime- 
er Kulsyreluft, beregnet for ovenanförte Tryk og Tempera- 
tur, hvilket gjör for 100 Dele Salt 17,403 D. Kulstof. Ved at 
tage Middeltallet for disse to Forsög faae vi 16,805 som Væg- 
ten for Kulstoffet i 100 D. Sult. 
Dersom det Svovel som vi have fundet for 100 D. xan- 
thogensyret Kali, (41,75) kun var forbundet med den Mengue 
Kulstof som det har medfört som Svovelkulstof, saa burde vi 
kun have erholdt 7,8156 D. Kulstof for 100 Dele Salt efterdi 
Gg 2 
