237 
heden af den Luft som udvikler sig ved Saltets Destruction for- 
medelst Kobber, ligesom dermed ogsaa stemmer, at naar det i 

let med vel udkogt varmt Vand. Den herved tilbageblivende kulag- 
tige Masse havde for en Deel et flokket, for en Deel et compact 
og glindsende Udseende. Den blev samlet paa et Filter, og strax 
behörigt udvasket med hedt Vand, Oplösningen havde en gulagtig 
Farve, Den blev strax, tilligemed Afvaskningsvandet styrtet i et 
stort -Overskud af en meget fortyndet Oplåsning af Kobberchlorid, 
saaledes, at saagodt som intet blev tabt som Svovelbrinteluft. Den 
dels ved Varme, dels ved Luftpompen tårrede, kulagtige Masse pea 
Filtret, blev veiet, (under Tårringen havde den, selv ved temme- 
lig stærk Varme ei givet ringeste Svovellugt). Næsten alt var nu 
i Form af compacte og glindsende Splinter og Skjeld. Jeg formo- 
dede heraf Tilstædeværelse af Svovel i samme. Jeg forbrændte den 
derfor paa ovenanförte Maade med Salpeter. Den gav nu virkelig 
ogsaa nogen Svovelsyre, som blev udfældet som svovelsyret Baryt, 
og jeg beregnede derefter den Mængde af Svovel som Massen havde 
indeholdt, Dettes Mængde draget fra Massens Vægt gav fölgelig 
Vægten af Kulstof i samme, 
Præcipitatet, erholdt ved Hjelp af Kobberoplåsningen, blev, efter 
at blot den overstaaende Vædske var fraheldet, behandlet med Sal- 
petersyre. Det Svovel som herved blev tilbage, tilkjændegav ved 
sin Farve Tilstædeværelse af lidet Kulstof. Jeg bestemte saavidt 
muligt Mængden heraf ved en Destillation. Vædsken erholdt ved 
Kobberbundfaldets Behandling med Salpetersyre blev fældet med 
Baryumchlorid. Svovelet i det herved erholdte svovelsyrede Baryt 
logt til det som var i den ved Salpetersyren udskilte Masse, og til 
det som var i den kulagtige Masse gav fölgelig den hele Mængde af 
Svovel i Residuet, ligesom Kulstoffet i hin udskilte Svovelmasse 
lagt til det i den kulagtige Masse gav hele Mængden af Kulstof, 
