Re: DR 
Strygningslinnie da begge ligge i samme Höide over Havet. 
Forfölge vi Faldretningen imod Vest-Sydvest, som findes an- 
tydet paa Saltholmen, og som man ifölge hele Udviklingsret- 
ningen bdr antage, saa trefle vi det förste faste Steenlag ved 
Stevns Klint, hvis Beskaffenhed jeg først vil beskrive, förend 
jeg forsöger en Sammenligning, imellem Kalkens Forhold paa 
Saltholm og det der viser sig ved de forskjellige Steenlag i 
Stevns — Klint. 
Stevns - Herred er en stor Slette uden de runde Bakker, 
som allerede i det sydlige Sjælland, men mere udmærket endnu 
paa Fyen og Östkysten af Halvöen vise sig, og som give Lan- 
det dets ejendommelige Characteer. Ikkun sjeldent seer man 
Ophöininger som de, der findes en halv Miil fra Store- 
heddinge, der ogsaa i deres udyortes Form ere betydelige for- 
skjellige fra hine runde Bakker, men er smaa Bakkeströg, med 
temmelig skarpe Former. Landet hæver sig fra Kjöge ganske 
langsomt og umærkeligt til en Höide af omtrent 100 Fod, Strand- 
bredden derimod paa denne fremspringende Deel af Landet, der 
adskiller Kjögebugt fra Prastöbugt er fordetmeste bradt. Nær- 
mere ved Kjöge bestaaer detaf Sand- og Leer-Bakker, siden neden 
for Holtug Kirke begynde faste Steenlag at vise sig i Brinken, som 
först ikkun i enkelte Partier stikke frem af Leer- og Sandbe- 
dækningen, men tilsidst uden Afbrydning fortsætte sig fra Kul- 
stie-Rende indtil Rödvig Skandse langt Sydvest fra Höyrup Kirke. 
Kort förend man Nord fra kommer til det förste faste 
Steenlag træffer man en Masse Leer, som det synes uformeli- 
gen leiret paa en guulagtighviid Mergel. : Leret er blaaegraae, 
mager, meget kalkig og selv Gipsholdig, det indeholder en 
Vid. Selsk. phys. Skr. II Deel 1823. Ti 
