250 
Mængde smaa skarpkantede synderbrudte Flintestene og Brud- 
stykker af Urbjergarter. Sædvanligen er det noget skifrigt i 
Brudet, men aldrig tydeligt. Man kommer strax derpaa til 
Lag af fast Steenart, men uden at man er istand til at be- 
stemme noget over disse Lags gjensidige Forhold, En alde- 
les lignende Leerart findes ogsaa paa Moen, men under tyde- — 
ligere og interessantere Forhold. 
Stevns-Klint bestaaer af tre meget forskjellige store Mas- 
ser, og flere smaae Mellemlag. Underneden ligger fiint Kridt 
med knudrede Flintesteen samlede ved Siden af hinanden i Lag 
der i alle Gjennemsnit, man har Leilighed at iagttage, danne 
rette Linier. Den næste Hovedmasse er Corallitkalksteen med 
Flintlag, der ere fuldkomment sammenhængende og böiede. 
Den tredie og överste Hovedmasse er en liguende Corallitkalk- 
steen med lignende Flint, men i sönderbrudte og ved Kalk- 
sinter forenede Stykker; den er uschichtet. 
Mr 0 el oaths 
Kridtet er mægtigst paa Klintens Ostlige Deel ved Man- 
dehovedet og i dets Nerhed, hvor den over Havets Flade 
liggende Deel er omtrent 60 Fod tyk; det falder derfra ganske 
ubetydeligt imod Sydvest, og paa hiin Side af Höirups Kirke er 
Kridtets övre Grændse neppe 20 Fod höi over Havets Niveau, 
hvilket den opnaaer ved Rådvig Skandse. Danningen bestaaer af 
egentligt Kridt og Flintesteen; Flinten danner enkelte knudrede 
meer eller mindre runde Masser, aldeles adskilte fra hinanden, 
men samlede i Lag af en Mægtighed mellem 6 Tommer og 
halvanden Fod. Desuden findes endnu en Mængde enkelte 
