255 
tes Udvikling, saa lidet have de været istand til at udvikle sig 
i Rummet. Hvert Öjeblik blive de fortrængte af de 2 store 
Dannelser imellem hvilke de ligge, og paa intet Sted i Klin- 
tens hele Udstrækning have de været istand til at opnaae mere 
end et Par Fods Mægtighed. — Denne rudimentariske Fore- 
komst giver alligevel alle Data til Bestemmelsen af (deres 
Forhold til Kridtet og Coralitkalkstenen; og vi vil siden lære 
at kjende dette lille ubetydelige Kalksteenlag i dets fuldkomne 
Udvikling som Faxöes Kalk. 
Ogsaa Leerlaget synes at have udviklet sig i store Mas- 
ser paa andre Steder hvorom siden meer skal anfores. , 
Corallit - Kalksteen. 
Denne nye Dannelse som umiddelbart fölger paa Cerit- 
kalkstenen har nogen Lighed med Kridtet men tillige meget 
betydelige Forskjelligheder. — Dens förste Lag er en Masse 5 
til 4 Fod mægtig, der bestaaer af sönderbrudte Coraller, Echi- 
niter og Bivalver, forbundne ved et kalkagtigt jernholdigt Bin- 
demiddel. — I den oprindelige Tilstand er Jernet som Forilte, 
sandsynligviis i Forening med Kulsyre, Stenen er derfor 
paa frisk Brud kridehviid, men efterat den har i nogen Tid 
været udsat for Luftens Indvirkning bliver den guulagtig paa 
Overfladen og tillige meget haardere. 
Paa Kalkstenen fölger et Lag af sammenhængende Flint 
med overordentlig uregelmæssig og ujævn Overflade. Flinten 
er imellem 6 til 10 Tommer mægtig, og nu afvexle disse Flint- 
lag med 3 til 4 Fod mægtige Lag af Kalksteen. Undertiden 
begynder ogsaa Corallitkalkstenens Dannelse med et saadant Flint- 
lag, som da umiddelbart hviler. paa Ceritkalken. Massen er 
