256 
mindst mægtig i den nordöstlige Deel af Klinten, den tiltager 
i det man nærmer sig den sydvestlige [Deel hvor den tilsidst 
bliver aldeles herskende. — Dens störste Mægtighed anseer jeg 
for at være 80 Fod og da den bedækkes der af et nyt Lag der 
hårer til denne Sammdanning, saa har den nok oprindeligen 
ikke været tykkere. 
Corallitkalkstenens Schichtningsforhold ere overordentligen 
forskjellige fra dem vi see ved Kridtet. Jeg har allerede gjort op- 
mærksom paa det Eiendommelige, som Hovedflintlaget og alle der- 
under liggende Schichter vise, og som udmærke sig ved deres store 
og uafbrudte Parallellisme i Adskilningsfladerne, der altid i 
det store tagne ere Planer. Det er ogsaa allerede bleven vist, 
at Parallellismen bliver forstyrret over det store Flintlag, og at 
det lille Lag af skifrigt Leer afviger endnu mere derfra. En 
endnu meer uregelmæssig Megtighed har Ceritkalken. Alle 
disse Afvigelser ere alligevel kun Begyndelsen til endnu större, 
og til en aldeles forskjellig Schichtningslov, som man, naar den | 
eengang er opfattet, gjenkjender overalt i dissenyere Dannelser. Vi 
vilde kaldedenne Schichtning den elipsoide. Man tænke sig to med 
hinanden parallelle Flintlag böie sig pludseligen saaledes, at de 
komme til at indsJutte en stor elipsoid Masse; denne er allige- 
vel ikke blot Kalksteen, men der fremtræde strax Flintesteen- 
lag parallelle med Elipsoidens Omrids, som da overskjere hin- 
anden. En Mængde saadanne Elipsoider ligge over og ved Si- 
den af hinanden. I denne Sammenhobning af Elipsoider der 
hver med sin egen Schichtning alligevel ere forbundne, har 
man et fuldkomment Billede af denne Dannings Hovedschicht- 
ning, og det skal siden vises at den findes gjentagen igjennem 
den hele. Samdannig, der udgjör Hovedmassen af Danmarks 
