265 
Udvikling inden de aldeles forsvandt. Man kunde maaskee være 
tilböielig til, at betragte Sagen fra den modsatte Side, at paastaae, 
at Ceritkalkstenen paa Stevnsklindt var et Rudiment af den 
nyere Tid, som alt fortidlig havde begyndt, at udvikle sig for 
at kunne komme til nogen Fuldkommenhed. Men jeg indven- 
der, at den har udviklet sig, og det med en Fuldkommenhed, 
som Corallitkalkstenen paa Steyns ikke opnaaer, nemlig i Faxöe 
Kalksteen, som strax skal nærmere undersöges. Selv om dette ikke 
var Tilfældet, saa vilde dog de aldeles forskjellige Leiringsforhold 
imellem Kridtet og Corallitkalkstenen paa Stevns være tilstrækkelige, 
til bestemt at adskille dem som forskjellige Samdanninger, thi vi 
vil lære at kjende den elipsoide Leiring som characteriserende for 
alle Dannelser fra denne senere Tid, der findes her i Landet. 
Hvorlangt dette Lag strækker sig ind i Stevns: Herred 
er mig ikke bekjendt. I Storeheddinge "træffer man ved allé 
Bröndgravninger paa fast Steen, og efter Beskrivelsen maa det 
være den schichtede Corallitkalksteen, thi man naaer snart et 
Lag af Flint, som er saa tæt og fast, at man ikkun med den 
allerstörste Umage kan igjennembryde det. Dette Lag kan ikke 
höre til det uschichtede Kalkconglomerat hvis Flintesteen er sön- 
derbrudt, og heller ikke til Kridtet, hvor Flinten findes i en- 
kelte Knolder der let kunde opbrydes*). Det næste Sted hvor 
vi finde en lignende Kalksteen er Herfilge. I Steenbrudet der 
er anlagt i Kirkebakken, ligge överst Lag af Corallitkalksteen 

*) Jeg har undersøgt Vand fra 2 forskjellige Brönde i Storelieddinge 
der var sendt hertil, og jeg fandt at begge indeholdt en ikke ube- 
tydelig Mængde af et kulsuurt Alkali. 
Vid. Selsk. phys. Skr. II Deel 1823. L 1 
