273 
150 Fod, en stor elipsoid Masse af röggraat Leer indlagt i 
Kridtet; paa den anden Side af Hjörnet iagttager man igjen 
samme Masse, der ogsaa her udkiler sig, saa at den störste 
Meegtighed er paa Hjørnet selv. Her, i den O W Gjennem- 
snit tillader en liden Skrænt med nogle Buske paa, nogen- 
lande at nærme sig til Indlaget; man seer, at der imellem det 
röggraae Leer og det derpaa hvilende Kridt ligger endnu et 
faa Tommer mægtigt Lag rödbruunt Sand. Da man nu her 
seer Laget fra 2 paa hinanden omtreni lodrette Sider, saa er 
det nödvendigt at det maa være indlagt i Kridtets Masse selv 
og ikke blot paa dets "lodrette Overflade. Fig. VI. 
I et Udfald ikke langt fra Dronninge — Stolen seer man 
Sandet skyde ind under Kridtet og paa den fremspringende 
Klippe iagttager man igjen Paaleiringen fra flere Sider. Da 
Vandet her har bortskyllet endeel af Sandet saa kan man fuld- 
komment forvisse sig om, at Kridtet hviler med en næsten 
horisontal Flade paa Sandet. Man kunde tænke dette frem- 
bragt ved en Styrtning, men den eneste Spalte der er imellem 
denne Klippe og den store Kridtmasse er en meget böiet Li- 
nie hvor begge Kridtvægge passe noiagtigen i hinanden; saa- 
ledes at slet ingen Styrining kan have fundet Sted, og meget 
mindre endnu en hvorved en lodret Væg kunde komme til 
at ligge horisontal. Fig. VII. VIII 
Interessant er Foden af Dronninge-Stolen, det höieste 
Sted af Kridtklinten, hvor Kridtet uden at være bedakket med 
sine Brudstykker kommer ned til Havets Niveau. Paa en 
Strækning af 1000 Fod ligge Flintlagene bueformigt. Kommer 
man N. fra falde de, naar man forst iagttager dem, imod N. 
Vid. Selsk. phys. Skr. II Deel 1823. Mm 
