274 
Vinkelen bliver mindre og mindre, tilsidst blive flere Lag fuld- 
komment bueformig, og derpaa falde de imod S. medens Vin- 
kelen bliver större og stôrre. Hvor disse nærme sig til en 
lodret Linie danne sig næsten kredsrunde Lag af Flint med 
flere Fods Gjennemsnit. Overhovedet er den elipsoide Schicht- 
ning overordentlig vel udtrykt paa dette Sted, og hosföiede 
Tegning vil bedre give Ide derom end en udförligere Beskri- 
velse, Fig. IX. 
Ligesaa tydeligt som paa de forrige Steder findes disse 
Forhold udtrykt i et Udfald, som man nævnte mig som Flyve- 
sandfald imellem Dronninge-Stolen og Sommerspiret. Er man 
steget noget op paa Klöftens Skrænt; saa finder man Flint- 
lagene paa den bratte höie Kridtvæg efter Oiesynet horison- 
tale. Ved Foden fremspringer en stor Masse af Kridt- og 
Sand-Conglomerat som det ved Taleren, og ind under samme 
skyder sig et Lag af graat Leer under en meget stor Vinkel. 
I den fremspringende Conglomerat Masse ligge Flintlagene 
parallelle med Paaleiringsfladen paa Leret, Flintstenene ere til- 
deels knusede. Noget længere ned i samme Udfald ligger et 
Conglomeratlag af meget store Stykker Gneus, Granit o. s. v. 
forbundne ved Jernokker, denne Schicht, som omtrent er 4 Fod 
mægtig er igjen parallel med Kridtets Paaleiringsflade. Fig. X. 
Sydlig for Sommerspiret findes i Klinten et saadant Lag 
af röggraat Leer med Rullestene, som er Kridtet underordnet; 
dets Hovedform er elipsoidisk med meget uregelmæssige Om- 
rids. Ogsaa her ligge Flintlagene i det , omgivende Kridt 
parallel med Grændsen imellem Kridtet og Leret. Fig. XI. 
