294 

Undersögelse. Det er i Selskab med denne indsigtsfulde Officier 
at alle de Forsög, der i nærværende Afdeeling skulle beskri- 
ves, ere udforte. 
Som bekjendt bestaaer det Redskab, hvoraf man hid- 
indtil fornemmeligen har benyttet sig, til Forsög over Luftens 
Sammentrykning, i et bôiet Ror ABCD Tab. I. Fig. 1 hvis kortere 
Green, DC, for oven er lukket, den lengere AB derimod er aaben. 
I det man sperrer og sammentrykker den i Rörets kortere og 
lukkede Deel sig befindende Luft med en Qviksölvmasse, ABCE, 
kan man, ved at sammenligne Længden af Luftmassen DE 
med dens forrige Længde bedömme Rumfangets Formindskning, 
ligesom man ved at maale Qviksölysöilen AF finder hvor stort 
det Tryk er, som den indspærrede Luft bærer, foruden At- 
mosphærens Tryk, der baade för og efter Qviksölvets Tilkomst 
virker derpaa. Denne Indretning har adskillige Feil. Det er 
meget vanskeligt at inddele det korte Ror i Dele af lige Rumhold, 
da slige Rör ei letteligen træffes saa ensformig vide, at man op- 
naaer denne Hensigt ved at afsætte 'lige lange Dele derpaa. 
Vælger man et Ror med en nogenlunde stor Vide, saa udhol- 
der det intet betydeligt indvortes Tryk; bruger man da, som 
man nödes til, et snævrere Rör, saa udgjör den lille Andeel 
af Luft, der altid lægger sig imellem Glasset og Qviksölvet, 
langt mere, i Sammenligning mod Luftens Rumfang, end naar 
man anvender tilstrækkeligt vide Rör, og Gnidningsmodstanden 
mellem Qviksölvet og Glasset er forholdsviis langt betydeligere, 
saa at en liden Rystning kan frembringe Forandringer i Qvik- 
sölvets Stilling, over hvilke man ei kan holde Regnskab, I 
alle Tilfælde udvider Glasröret sig ved det Tryk det modtager 
